38 
Th. Kjerulf. 
skabs Grundpiller. vilde ikke strax dukke op over den sachsiske 
Horizont, hvormed man endnu længe ubevidst begrændsede sig. 
I v. Buchs Arbeider, som have vist den geologiske Yidenskab 
Veien, spille disse Egne, Christianiaegnen og Tyrol, en vigtig 
Rolle. Først i Tyrol kom han til fuld Frihed i den Bevidsthed, 
som allerede dæmrede op for ham i Norge Efter et Ophold i 
England, hvor Huttons Anskuelser — et sandt Modstykke til 
Werners — vare gjældende, og efter en Undersogelse af Cana- 
rierne havde han kunnet afryste de sidste Wernerske Remini- 
scentser. Han antydede Analogien mellem Granit og Basalt i 
1824 (Mineralogisches Taschenbuch 1824 p. 500) efter Iagtta- 
gelser paa Harzen. I 1843 erkiærede han uden Omsvøb Gra- 
nit for frembrudt, og at dens concentriske Skaalafsondring skrev 
sig fra Sammentrækning under Størkningen (Pogg. Ann., Bd. 58, 
p. 289). 
§ 7. 
Paa lignende Maade har ogsaa den anden af hine to Beso- 
gere i Norge fra 1807 og 1808, Haussmann ved senere Under- 
søgelser, navnlig af Harzen, ganske løsrevet sig fra de neptunske 
Ideer, som han endnu bar med sig i Norge (Ueber die Bildung 
der Harzgebirges. 1842). 
Disse Egne, Tyrol og Harzen, ere saaledes historisk knyt- 
tede til Christianiaterritoriet ved den Indflydelse, som de have 
havt paa Forskere, der gave Andre Stødet. Og fra de samme 
Egne kunne endnu vigtige Analogier hentes til Opfatningen af 
Christiania-Territoriets F orholde. 
Bislager ©g Naumann. 
§ 8 . 
Hi si ng er finder (i 1823) endnu i Synsvidden af den Wer- 
nerske Theori ved en Forklaring efter vulkanske Ideer mange 
Vanskeligheder, men at en saadan dog var rimelig, i Betænkning 
