Om Dannelsen af de uskiktede Bjergarter. 
57 
Den blotte reflekterende Chemi kan paa ingen Maade 
fatte en saadan stor og dristig Naturoperation, vedbliver Stef- 
fens, saa klar den ogsaa viser sig for lagt tåger en. Experi- 
mentet er en for liden Maalestok for den historiske Reduction, 
som lier mægtigl aabenbarer sig, og som ikke benytter nogle 
enkelte, ligesom den experimenterende Chemi, men alle Naturens 
Potentser til samme Tid og opsluger dem i en stor reducerende 
Operation (207). 
Transmutationstheorien er en Udforelse af disse Steffenske 
Anskuelser. Hvad Steffens betegner som ,, retrograd Dannelses- 
Tendents“ er hos Udgiveren af Gæa den normale Udvikling. 
Allerede Steffens angiver denne Udvikling — Sand sten til Ba- 
salt og Porphyr — Lerskifer gjennem Hornsten til grå- 
tt i ti sk Syenit. Ogsaa den samme Mistillid til Chemi og Experi- 
ment, som hos Udgiveren af Gæa endnu voxer. 
§ 23. 
Men en lykkeligere og — ved Tilslutning til den siden 1810 
stedse fremadskridende Chemi — ren videnskabelig Vei tage de 
Steffenske Anskuelser til Bisehofs Kildetheorier, som ligeledes 
allerede hos Steffens ere antydede, vistnok under den Tids Præg. 
Alle differente Legemer geraade ved gjensidig Berøring i 
indbyrdes elektrisk eller galvanisk Spænding, siger han. Forhøiet 
bliver denne Spænding ved meilemtrædende Fugtiglied. Spæn- 
dingens Intensitet voxer med Forstørrelsen af de berørende Fla- 
der (313). Alle Bje rge, fremfor alle dog Flotsbjergene, ere, 
saafremt de bestaa af differente Skikter, mellern hvilke Vand be- 
væger sig, i galvanisk Virksom lied (318). 
Steffens antog, som bekjendt, at Kildernes mineralske Be- 
standdele hidrørte fra denne galvaniske Proces. De flydende 
Vande sluttede de hinanden spændende forskjellige Lag til en 
Kjæde, og derved opstod den chemiske Produktion proportional 
med Spændingens Intensitet. Steffens antog paa ingen Maade, 
