Om Dannelsen af de uskiktede Bjergarter. 65 
Deraf altsaa Yexelen — af de forhaandenværende Bestand- 
deles Natur. 
Alt dette er altsaa ingenlunde Argumenter mod vulkanistiske 
eller plutonske Anskuelser, men ligesaameget for dem. 
§ 32. 
Istedetfor Ordet „Silicification“ eller „Forkisling u 
burde billigvis været sat Forhærdning, da det første Begreb 
ikke fulgte af det sidste. Lyell har i dette Punkt været forsig- 
tigere. I Sandhed at beklage — som utilbørlig — - var Over- 
gang fra Navnene „haard Skifer“ eller „kiselskiferagtige Dan- 
nelser“ til den udtrykkelige Bestemmelse „ Skifer med forhøiet 
Kiselgehalt (Gæa I p. 11), og fra Udtrykkene „Kalkkisel“ og 
„Kiselkalk“, hvilke passe overalt i Territoriet paa blandede Kalk- 
stene, til den bestemte Paastand om en Tilvæxt i Kiselgehalt 
(I p. 12). Fremfor Alt ytrede sig, hedder det (p. 13). de che- 
rniske Processer i en „extraordinær Tiltræden af Silicia“, saavel 
til Skiferen, som til Kalkstenen. Om denne Kisel indtrængte 
udenfra, eller „om Kiselstoffet udvikledes i Massen selv“ lades 
uvist (p. 12). Den sidste Proces vilde i alle Fald være ren 
alchymistisk. Men der tales dog bestemt om et Plus af Kisel, 
ja det hedder, at i Kalkstenene er Kisel ombyttet for Lerjord. 
Da Intet af Alt dette var Andet end Formodning, grundet paa 
nogle Skiferes Haardhed, maatte det i stærkeste Maade først op- 
fordre til en Undersøgelse, forinden Formodningen gik over til 
Paastand. 
§ 33. 
Von Dechen ytrer (Einiges p. 7): „dass aus den eigenen 
Beobachtungen des Verfassers und aus den Folgerungen, welche 
er daraus gezogen hat, eine so grosse Verwirrung in der Vor- 
stellung iiber das Verhalten der geschichteten versteinerungs- 
fiihrenden Massen zu denen, welche sie begrånzen, sich ergiebt, 
dass fiothwendig irgend wo entweder in den Beobachtungen oder 
5 
