90 
J. Koren. 
beretning vente noget Andet, end en fragmentarisk Fremstilling, 
hvis Ufuldkommenhed maa søge sin Undskyldning i den Forplig- 
telse, der paaliviler mig at indberette, hvad de, af Mangel paa 
tilstrækkelige Resurser, afbrudte Undersogelser have bragt mig. 
De nærmest Bergen tilgrændsende Fjorde ere tildeels bmgivne af 
steile, golde Klipper, . der paa sine Steder synke sig ned til en 
betydelig Dybde. Bunden er for det meste ujevn og klippefuld, 
især i Nærheden af Landet. Et Stykke længere ud paa Fjor- 
dene træffes ikke sjelden Sand blandet med Conchyliefragm enter; 
paa enkelte Steder findes Leerbund, som dog er sjelden; paa 
Midten af Fjordene, hvor Dybden er størst, bestaar Bunden næ- 
sten udelukkende af Dynd. Ved at anstille zoologiske Underso- 
gelser kommer man snart til Kundskab om, at Bundens Beskaf- 
fenhed og Dybden spiller en ikke ubetydelig Rolle med Hensyn 
til de lavere Dyrs Forekomst og Fordeling. Saaledes leve 
mange Dyr kun paa en stenet Bund; mange soge hen, hvor der 
er Sand, imedens andre foretrække en blod Leerbund. De cha- 
rakteristiske Former for Stenbunden, hvor Dybden er fra 50 til 
60 Favne, ere: Cuvieria sqvamata, Cucumaria Hyndmanni, 
Thyone Raphanus, Crania anomala, Terebratula caput serpentis 
& vitrea. Alecto Sarsii, Asteropsis Pulvillus og Anthea Tuediæ. 
Paa større Dybder, saasom fra 180 til 280 Favne, hnder man 
* 
levende Exemplarer af Lima excavata. Charakteristiske Former 
for Sandbunden ere: Amphidetus ovatus, Eehmocyamus angulo- 
sus, Thyone Fusus, Ditrupa arietina, Onuphis conchylega & tu- 
bicola, Terebella conchylega. Som charakteristiske Former for 
blod Leerbund kunne følgende nævnes: Ophiolepis Sundevalli, 
Ophiocoma nigra, Astropecten Mulleri, Terebellides Strømii, Am- 
phitrite auricoma, Aphrodita hystrix. Jeg kan ved denne Lei- 
lighed ikke undlade at bemærke, at Echinodermerne fornemmelig 
søge ind i de dybe Fjorde ; derimod ynde Molluskerne og Zoo- 
phyterne saadanne Steder, som ere udsatte for Havets umiddel- 
