98 
Chr. Langberg. 
b A 
c 
„Principet for dette Photometer beroer paa den Om- 
stændighed, at en paa forskjellige Steder ulige gjennemsigtig 
Flade kun da vil vise sig eensformig belyst, naar den fra 
begge Sider modtager Lys af samme Styrke, at derimod, 
naar Intensiteten af Belysningen paa den ene Side er den 
overveiende, vil paa denne Side den gjennemsigtige Deel 
af Fladen vise sig mørkere, end den mindre gjennemsigtige. 
Belyses t. Ex. et Blad stærkt Tegnepapir, som a 
fra a til b er gjennemtrukket med Stearin syre, 
paa begge Sider lige stærkt af de to Lyskilder 
A og B, saa vil baade den med Stearin gjennem- ^ 
trukne Deel og den ikke gjennemtrukne Deel vise 
sig lige lyse, og Øiet kan ikke adskille den ene 
fra den anden. Aarsagen hertil er let at indsee; 
thi betragter man t. Ex. den af B oplyste Flade, 
saa er det aabenbart, at den paa alle Punkter modtager en 
lige stor Lysmængde (naar man for Simpelheds Skyld tæn- 
ker sig den oplyst af parallele Straaler) der deels reflec- 
teres, deels efter Graden af Fiadens Gjennemsigtighed gaae 
igjennem samme. Tænker man sig nu dernæst Lyskilden A 
borte, saa er Papirfladen, trods den overalt ligestore fra B 
indfaldende Lysmængde, ikke jevnt oplyst, men viser sig 
mørk ved ab lys ved bc , da ved ab meer Lys gaaer tabt 
gjennem det meer gjennemsigtige Papir, end ved bc. Tæn- 
ker man sig derimod Papiret fra Siden A lige stærkt be- 
lyst, saa maa det Tab af Lys, som den mod B vendte Side 
af Papiret lider, nøiagtig compenseres ved det fra A gjen- 
nem Papiret gaaende Lys af lige stor Intensitet, og Fladen 
vise sig overalt lige lys, hvor forskjellig endog dens Gjen- 
sifftighed ved ab og bc maatte være. Ved en lignende Be- 
tragtning lader sig bevise, at naar det fra A kommende Lys 
har en større Intensitet, end det fra B , maa det meest gjen- 
