Om Brug og Indretning af Bimsens Photometer. 107 
lyst; og er denne Stilling rigtig funden, saa er vistnok 
den relative Lystyrke lig Qvotienten af Afstandenes Qva- 
drater. Man har nemlig for dette Tilfælde, med de oven 
bragte Betegningsmaader 
/ P 
d* (D—d) 
V 
( = JL, - , 1 t 
(D — d) 2 ’ d* 1 
— R A- 
d- ( D—d)* 
L r _i_ L 
(D—d,)* d * 
(a) 
T (b) 
/ /' 
eller af (a) (r-l) = ^ (r-t) 
og af (b) ~ (R-T) = (D ~ )2 (R- T) 
Af begge Ligninger findes overeensstemmende 
I : P == d 2 : (D—d) 2 (5). 
Men ved denne lagttagelsesmaade har man gi vet Slip 
paa dette Instruments væsentligste Fordeel, og det besidder 
da intet Fortrin for Bitchies ældre Photometer eller endog 
for den Bhumfordske Sammenligning af to Skygger, ved 
hvilke begge den Afstand iagttages, hvori to til grænd sende 
Flader ere lige stærkt belyste. 
Til Oplysning om den Indflydelse, som de forskjellige 
Iagttagelses- og Beregningsmaader kunne have paa den 
fundne relative Lysstyrke, skal jeg anføre nogle Maalninger 
valgte' iflæng blandt en Mængde, som jeg har anstillet for 
at bestemme Intensiteten af den almindelige Lysgas. Gas- 
sen forbrændte i en Argands Brænder med Glasskorsteen, og 
den constante Lyskilde, som tjente til Eenhed for Intensi- 
teten, var et Spermacetlys. 
De Differentser, som linde Sted mellem de successiv 
aflæste Værdier af d og d' , ere ingenlunde at ansee som 
Iagttagelsesfeil, thi allerede en Flytning af Skjærmen af 
et Par Tiendele af en Tomme vil atter bringe Flækken til- 
