Gæologiske Undersogelser. 
181 
vigende fra samme, og derhos rette vor Undersogelse efter 
Bjerginassernes mineralske Sammensætning i det Store, kan 
man forhaabentlig vente, at noget Lys bliver udbredt i det 
Mørke, som saa længe har hvilet over Urfor mationen, og 
man vil muligens kunne erholde no gen Idee om dens Dan- 
nelsesmaade. 
Da Profilen, Planche 2 Fig. 2 EF danner en skjæv 
Vinkel med Strøgretningen , vil det være mindre hensigts- 
mæssigt at forfølge samme videre formedelst Kystens Con- 
tur, hvorimod det antages, at Forholdene blive bedre be- 
lyste ved Profilen, Planche 3 Fig. 10, der er trukken om- 
trent K. og S. fra Elvigsfj orden til Saasteinsløbet. Heraf 
sees, at man farer over en Række af alternerende Qvartziter 
(paa Chartet gule*) og Hornblendeskifer med enkelte Glim- 
merskiferlag , som allesammen stryge fra 55° til 70° N.O. 
med et Fald af omtrent 55° nordlig. Muligens kunde den 
sydligste Dcel af Profilen være en Repetition af samme 
Skikter, frembragt ved Forrykninger, som før forklaret ved 
Langesunds Silurformation. Disse alternerende Skikter sy- 
nes efter lagttagelsen at strække sig endnu længer vestover 
end til Kragerø, og ved sine Bøininger at danne en Række 
af Curver, som danne ligesaamange skaalformige Bassiner, 
hvoraf Strækn ingens Overflade bestaaer. Enkelte Profiler 
ville tydeliggjøre dette Forhold; saaledes løber Planche 3 
Fig. 11 N.V.— S.O i skjæv Vinkel tvertover Børtøeidet. 
Forholdene ere her saa simple, at de lettelig indsees af selve 
Tegningen uden Assistence af nogen nøiagtig Beskrivelse. 
Gaae vi endda længere vestover, som angivet paa samme 
*) Paa Profilerne, Planche 3 Fig. 10, 11, 12 og 13, er Horn- 
blendeskifer betegnet med grøn, Qvartzit med guul, Glimmer- 
skifer med orange, Granit og Syenit med rød Farve. 
