Gæologiske Undersogelser. 
183 
det egentlig ikke kan navngives, maaskee kunde sammen- 
lignes med Cliiastolitskiferen, da det indeholder dette og 
andre analoge Mineralier, saasom Kyanit og Rhætizit, samt 
en Række Talkjordsilicater, som Dicliroit, Aspasiolit, Pra- 
seolit &c. med eiendommelige Glimmer- og Chloritarter; 
derved fremtræder det med et saa charakteristisk Udseende 
i det Hele, at man øieblikkkelig erkj ender det og deraf seer, 
hvor man staar i Formationernes Række , hvorfor det ved 
Undersøgelsen |af dette Territorium har viist sig særdeles 
tjenligt som en deri indesluttet Horizont. 
Paa Profilerne, Planche 3 Fig 12 & 13 er dette Skikt 
antydet med en sort Streg, trukken i den underste Deel af 
det øverste Hornblendeskiferlag. 
Under dette linde vi et Glimmerskiferlag, som i sine 
underste Skikter er mere qvartzig end i sine øverste. Dette 
Lag hviler paa en Qvartzit, som er den øverste af en Række, 
bestaaende af 6 Qvartziter, alternerende med et lige Antal 
Hornblendeskifer. Saavidt, kunne vi med nogen Sikkerhed 
antage at have et Overblik over Følgerækken under Silur- 
formationen; men i denne Afhandling vilde det være uti- 
digt at angive nogen Følgerække derunder igjen, uagtet 
vi ved noget Tillæg til de hidtil samlede Data troe at kunne 
blive snarlig satte istand til at gjøre det. For Nærværende 
maae vi altsaa indskrænke vore Bemærkninger til disse øverst 
liggende Skikter i det metamorphiske Territorium, idet vi 
til Slutning forsøge at sammenligne deres Alder med den 
af udenlandske Skikter, der ere blevne nøiere undersøgte. 
For at kunne dette maae vi atter vende tilbage til 
Alunskiferne, som de laveste af de forsteningsførende Lag. 
Heldigviis indeholde disse Skifere (da Langesunds og 
Christianias Territorier maae ansees eens) Forsteninger, der 
forsyne os med en Ledetraad. 
