Geologiske Forholde i Kongsbergegnen. 347 
vidst at gjøre sig Rede for Sammenhængen. Det er ble ven 
sagt, at Kløvbarlied eller — livad der efter min Opfattelse er 
ganske det Samme — Skifrighed ikke åndes i disse ældre 
Bjergarter, men kun Foliation (Paralleltextnr). For at denne 
Sag skal kunne bringes til Afgjørelse, er det først og fremst 
nødvendigt, at vi blive enige om, hvad Skifrighed er. Ved 
Skifrighed forstaaes ikke rettere end jeg veed den Egenskab 
hos en Bjergart, at den mere eller mindre fuldstændig la- 
der sig dele i tynde Plader eller Skiver, og ved krystalli- 
nisk Skifrighed forstaar man Skifrighed i en krystallinisk 
Bjergart. Med dette Navn betegner man altsaa en Egen- 
skab ved Bjergarten uden Hensyn til hvorledes denne Egen- 
skab er fremkommen: naar man siger, at en Bjergart er 
skifrig, beretter man simpelthen et Faktum, som ikke støtter 
sig til Spekulation eller Theoretiseren, men ene og alene til 
Observation. Skal denne Betydning af Ordet fremdeles be- 
holdes, saa er det ingen Tvivl underkastet, at de Heste skik- 
tede Bjergarter i Kongsbergegnen tillige ere skifrige. Den- 
ne Egenskab er i den Grad fremtrædende, at tiere af dem 
i den petrographiske Klassiphikation er bleven benævnte der- 
efter, som Hornblendeskifer o. fl. I mange af dem er vist- 
nok Skifrigheden ofte meget utydelig, undertiden endog for- 
svindende, men da man tror sig berettiget til at beholde 
Benævnelsen ved de ukrystalliniske Bjergarter, selv om Ski- 
frigheden kun viser sig som en ganske svag Antydning til 
Kløvbarhed, saa skjønnes ikke, hvorfor ikke det Samme og- 
saa skulde være tilladt ved de krystalliniske. Men man kan 
sige, at det Hele er feilagtigt og at mau ved Fastsettelsen 
af Begrebet Skifrighed fortrinligviis bør tage Hensyn til de 
Aarsager, der har frembragt den. Man slaar herved ind 
paa en, om ikke umulig, dog paa Videnskabens nuværende 
Standpunkt meget vanskelig Vei. Skulde man imidlertid 
