354 
N. Mejdell. 
selv, dannede ligesom et ophøiet Fileerværk paa Overdåden. 
Det har, om jeg saa maa udtrykke mig, lykkets dem at be- 
skytte mod Forvittringen Skiferens nærmest tilgrændsende 
Rand, og da de er saa yderst fine og tynde, seer det man- 
gengang ud, som om det var Skiferen selv, som havde bøiet 
sig op i disse hid og did lobende Striber. Undersoger man 
de tykkere blandt dem, saa tinder man, at de bestaa meest 
af Kvarts; dog mangle heller ikke de øvrige Bestanddele 
i Skifrene ganske. Anderledes forholder det sig med de 
egentlig saakaldte Udskilninger. De gaa ikke ligesom hine 
nys omtalte Drummer hovedsagelig frem efter rette og bræk- 
kede Linier, som Sprækker, opstaaede i en fast Masse, uan- 
seet enkelte Afvigelser, dog altid mere eller mindre vil nær 
me sig til. De er tvertimod hyppig bugtede og vredne, 
svulme paa enkelte Steder op til en uforholdsmæssig Tyk- 
kelse, imedens de paa enkelte Steder igjen knibe sig sam- 
men, men har tiltrods for det Uregelmæssige i Begrænds- 
ningsformen dog som oftest sin Længdeudstrækning efter 
Strøgets Retning. Disse kan ikke være fremkomne ved Ud- 
fyldning af Sprækker i et haardt og fast Bjerg. Er de vir- 
kelig ikke blot efter Forekomsten, men ogsaa efter Dannel- 
sesmaaden, Udskilninger, saa maa denne Udskillelse have 
fundet Sted paa en Tid, da Masserne endnu befandt sig i 
en blod eller halvfast Tilstand. De bøie sig ikke sjelden 
flere Gange frem og tilbage, ja slaa undertiden endog for- 
melig Folder paa sig. Disse Bøininger og Folder kan man 
vel vanskelig tænke sig fremkomne paa anden Maade end at en 
Bevægelse eller Forrykkelse af den oprindelige Stilling har 
fundet Sted i den Masse, hvori Udskilningen befandt sig, 
og, saa besynderligt det end kan synes, seer det dog ud, 
som om Udskilningen, dengang da dette foregik, ikke kan 
have været haard og sprød som nu ; thi ellers kan man ikke 
