Geologiske Forholde i Kongsbergegnen. 355 
begribe, hvorledes den skulde have bølet eller foldet sig- 
o 7 O 
uden at rives istykker. Fremdeles seer det ud, som om den 
Masse, hvori den har befundet sig, har været af en endnu 
blødere Konsistents end selve Udskilningen; thi hvis ikke 
dette havde været Tilfældet, havde Folderne ikke kunnet 
naa fuldstændig sammen. Man kan ved mange af Udskil- 
ningerne være i Tvivl, om de ikke burde betragtes som in- 
desluttede Skiferpartier med mindre tydelig Skifrighed. De 
sammensættende Mineralier er de samme som i Skifrene, 
men Fordelingen og den ydre Habitus mere og mindre for- 
skjellig: Kvarts er hyppig eneraadende eller dog aldeles 
overveiende, især i de mindre Masser, i de større er Feld- 
spath, hvor den findes, gjerne uddannet til større Krystaller 
end almindeligt i Skifrene. Disse Kjendetegn er vistnok 
ikke afgj ørende. Imidlertid kan man dog vanskelig be- 
negte Forekomsten af virkelige Udskilninger, men jeg tror 
rigtignok, at man har tænkt sig dem hyppigere, end de i 
Virkeligheden er. Dette vil blive let begribeligt, naar man 
erindrer sig, hvor uregelmæssig Begrændsningen af selve 
Skiferp ar tierne ofte er og at ligele- 
des Skifrigheden i dem ofte er uty- 
delig. At Skiktningens og Skifrig- 
hedens Retning ikke altid er over- 
eensstemmende, bidrager ogsaa Sit 
til en saadan Forvexling. Dette sidste 
Punkt tiltrænger nærmere Forklaring. 
Et Exempel vil bedst oplyse, hvor- 
ledes det hænger sammen. I Fig. 
1 betyder a Hornblendegneiss, b al- 
I . j j mindelig Gneis. Skifrighedens Ret- 
\ • I • S 1 ning er den samme i begge. Ingen, 
Fig. 1. som blot seer Overfladen af Fjeld- 
