26 
Fartyg och seglation utgor ock det standigt aterkom- 
mande samtalsamnet, s & snart n4gra Korpobor motas. Harom 
tala gubbarne pa kyrkbackeD, harom gummorna vid besoken 
hos sina grannkvinnor, harom ungdomen i dansstugorna. For 
alia erbjuder amnet ett lika stort intresse, ty alia hafca <ie 
del i nagot fartyg. Det ar val saimt att andelarna ej iro 
stora, men s4 mycket mer vinstgifvande. Utrustningen go- 
res sa billig som mojligt. Besattningen bestar vanligen af 
mtressenter i fartyget, hyilka, da de enhvar anse dettasom 
sin egendom, noga varda sig om detsamma och vaka ofrer 
att mtet forstores,' intet skadas. Ocksa star den unge bond- 
pojkens diktan och traktan aldrig hogre an att med tiden 
blifya skeppare och fa sig ett eget fartyg att styra. Detta 
agrar sasom det hogsta maiet for hans strafvanden. Font 
gick det ock ganska latt for honom att komma derhan. Han 
seglade tva eller tre somrar; den sista vanligen som styr- 
man. Utan n4gra studier eller annan theoretisk underbygg- 
nad ansag han sig Du fulIt &rdig att sjelf taga hand om ett 
ege artyg. Han staller sig i spetsen for en aktieteckning- 
ett nu aro aktierna tecknade, skutan byggd och han seg- 
" S °, m ” kapten “ ro ^gengang lyckligt, mangengang ock 
en framgang man kan yanta sig af en, den der utan 
nagra theoretiska insigter endast stoder sig pa naturlig & 
T ■ Cn ringa erfarenhet > inhemtad under en helt kort 
Ltrlf tjenStg5rin g ; men en dylik seglation kan ej gem* 
s annorlunda, an som ett djerft tarningsspel off 
medmenmskors lif och gods. 
De sista aren hafva dock medfort en helsosam AW* 
dnng harutinnan. Nn fordras af alia harefter blifvande 
eppare att de forr an de kunna fa fora nagot fartyg, vid 
oajigatmnsskola maste forvarfva sig nodiga theoretic 
igter af hvad till sjomansyrket horer. Nu komma de 
