132 
Anm. Emelian dessa konsonanter och l inskjutes 
emellanlt vokalen a, hvarvid 1-ljudet dock fortfar att vara 
tjockt t ex.: 
(K & H.) fdgdl sv. flgel, sambal samla, scgal segeL 
3) efter kort vokal, da en annan konsonant, (utom 8 och 
t) i samma stafvelse foljer, t. ex.: 
(K. & H.) halm sv. halm, halft halft, jblp hjelpa, tdlg 
talja, stjalk stjelk, stjolp stjelpa. 
4) emellan tvenne enkla vokaler, t. ex.: 
(Korpo) gala (gala), (Houts.) galo. 
kola (sota), kolo. 
spela (bullra, rasa), spelo. 
tola (tala), talo. 
I Houtskar fir man understundom hora l uttalas nSgot 
vekt (mouilleradt) nastan som Ij. Detta intraffar dl enkelt 
1-ljud foreglnget af en kort vokal slutar ett ord. (Till It- 
skilnad frln de ofriga 1-ljuden teckna vi detta med l')- Si- 
som exempel anforas: 
(Houts.) gamol' sv. gammal, fyV val, formodligen, nytjtf 
nyckel. 
n har i Korpo alltid och i Houtskar oftast samma 
(jud som i svenskan, t. ex.: 
(K. & H.) ban sv. barn, gam garn, runder rund, tan& 
tand, imn vind. 
I Houtskar uttalas det dock mlngengang mycket vekt 
d. a. som nj. Detta uttal erhaller n da det foreglnget af 
en kort vokal slutar ett ord. (Yi teckna detta n-ljud med 
«')• Slsom exempel anforas: 
(Houts.) bakkari sv. backen (uttal. nastan som bakkaj 
d. v. s. n-ljudet blir si vekt att det just natt och jemnt bores), 
stakkan' spiseln, gdutiri gossen, brintjiri brinken, kull® 
ptirori-grytori potatis-grytan. 
