134 
ej heller detta Wjud det ringaste, men i Houtskarhar detta 
framfor v st&ende A-ljud ofverg&tt till ett h&rdt k, t eu 
(Korpo) viter (hvit), (Houts.) kviter. 
vasser (hvass), kvasser. 
varader (hvarandra), kvardder. 
vit (hyila), kvii. 
vetji (hvassa), kvess. 
van (hvarest), kvan. 
va (hyad), kva. 
rd. I Korpo horas hvardera af dessa konsonanters 
ljud skildt for sig, men i Houts kar sammansmalta de till 
ett tjockt /-ljud, t. ex.: 
(Korpo) ord (ord), (Houts.) 61. 
Mrdan (h&rdare), Mian, 
jdrd (jord), jol. 
fjcerd (fjard), fjcel. 
Urd (bord), Ml. 
vmd (yard), vcel. 
Slutligen mS, har anmarkas att i Soder Jurmo by af 
Korpo socken afvensom n&got p& Uton forekommer ett egen- 
domligt tydligt fornimbart A-ljud framfor dubbelt /-ljud, t. ex- 
(Jurmo) rohta i stallet for sv. r&tta, kahtor kattor, 
&tta, goht godt. 
M&handa kan man ytterligare i dessa dialekter upP' 
sp&ra ett egendomligt eombineradt As-ljud, med ett uttal 
snarlikt th i engelska ordet think (tanka). Fdljande ord so® 
kunde tala harfor hafva af mig blifvit antecknade; (I dessa 
exempel teckna yi detta ljud med p). 
Fr&n Korpo: tjepl kittel (uttal. nastan som 
Uplar tistlar, gnipl gnissla, leriplo kortel. 
Frftn Houtskar: Upl lill, (uttal. nastan som 
vnaplmg massling, tjepl kittel, tiplar tistlar, vaplo cassia, 
