152 
(H. stjeporer); smed (smed), smeder ; std (stad), stdder; tiggar 
(H. tiddjar) (tiggare), tiggarer (H. tiddjarer). 
Feminina: 
(Korpo & Houts.) Sing, hand (hand), plur. hender; mast 
(mast), mester; not (not), mter; sdk (sak), sdker. 
3) Tredje starka deklinationens kanneteeken aratt 
ebestamda formen af singularis och pluralis aro lika. En; 
Neutra: 
(Korpo & Houts.) Sing, ban (barn), plur. ban; dih (dike), 
dtk; firm (fro), firm; heimand (hemman), heimand; hus (bus), 
hus o. User; hdl (hal), Ml o. holer; nwt (nat), nmto. mter; 
drd (Houts. 61) (ord), 6rd o. order (olo. oler); segdl (segel), 
segal; shot (skot), shot o. shoter; shat (skott), shat 0. shoter; 
spdnn (spanne), spdnn; spoi (spo), spot; sp&h (spoke), spfUt; 
stad (stalle), stall; tak (tak), tdk; vitn (vittne), vitn. 
S^som af ofvanstaende synes, hafva flera hithorande 
ord ocks& former efter andra starka deklinationen. 
Den svaga deklinationens kanneteeken ar ett redan 
i fornspraket ur nominat. sing, bortfallet n, antydt genom 
den kterst&ende slutvokalen. Denna deklination sonder- 
faller i tv& klasser: 
1) Forsta svaga deklinationens kanneteeken ar 
plural andelsen ar; singularis andas pa a Alla hithorande 
ord aro masculina. Exx.: 
(Korpo & Houts.) Sing, bakka (backe), plur. bakkar; drop 
(droppe), dropar; haka (hake, uncus), hakar; hand ( haD ^’ 
harnr; Hera (hare), harm; Ua (lie), liar; sleda (slada),^'' 
spada (spade), spadar; stabta (stubbe), stabbar; state (s* 8 '*' 
