291 
dylika emblemer derinunder. Yid hamnplatser antraffar man 
ifven dylika. Fig. 18 visar oss bland annat n&gra s&dana 
inhuggna i berget pa norra udden af Hamno inyid Jungfru- 
skir. Storre intresse erbjuda endast tvenne sadana klipp- 
inskriptioner, bada invid Korpostrom. Den ena, belagen p& 
en udde benamnd Rumarnas, visar oss Gustaf in namn- 
skiffer och derunder ristadt v. H. M A. 1788 (se fig. 19). 
Mgt sagen skall Gustaf m pa detta stalle hafva intagit 
sin middag. Den andra, belagen midt emot den forra pa 
andra sidan af strommen vid Skorvlots f. d. lotsplats, be- 
stir af tvenne vapenskoldar Mn aldre tid (se fig. 20). Den 
storre ar 2 fot hog och af atmosferidiemas inverkan temli- 
gen medtagen. Den mindre, l 1 /'® fot hogt, ar battre bibe- 
^et och den i skolden inhuggna figuren paminner n§got 
0ln en flakterorn. Yapenskblden omgifves af bokstafverna 
P- S. Under begge vapnen loper en numera till en del 
*tplinad inskription. Den g&r i tvenne bojda, genom en 
remna i berget fran hvarandra skilda rader. I bifogade teck- 
*8 ar den sa troget som mojligt atergifven. — Mojligt 
^ att dessa vapenskoldar sta i samband med hertig Karls 
nsor fill Finland och mahanda har det numera utplanade 
ursprungligen varit 1599. 
Stensattningar finner man har af trenne slag, neml. 
en i form af ett skepp, n&gra s. k. jungfrudanser och munk- 
^gar. Skeppssattningen (se fig. 21) finnes p& nordvestra 
udden ^ den under Korpostroms gard horande Hjorto. Den 
^ 20 fot ling och belagen ungefar 10 famnar fr&n stranden 
den h ar intrangande „ryssviken“. Redan skeppsattnin- 
gens fori n afvensom dess stora narhet till stranden visa att 
den e J k an vara af n&gon sardeles hog aider. M&handa ar 
4en satt till minne af det under frihetstidens krig 1743 har 
utk ampade sjoslaget. — Jungfrudanserna &ter aro labyrint- 
