blerna aro starka, iure oggeii skarp eller spetsen med flera trub- 
biga tiiiulcr. Jlaxillcrna lialVa oii tydlig tvärliggande gångled , 
båda flikarue utbildade, sluudom hopvuxna, maxillar-palperiia 4- 
ellcr 3 ledade. Underläppen utgöres af en köttig, tvär haka och 
de b.åda med hvaraudra hoi)vuxna palpstaininarue ; palperna 2-le'- 
dade. Ucneii äro medelmåttigt länga, bestående af 4— 5 leder; 
l:a eller höften längre än dc öfriga, utstående, 5:e liten eller 
helt och hållet försvunnen, i hvilket fall tibian bär klor, som 
stundom saknas på dc bakre eller bakorsta benen. Kroppen är 
sammansatt af 12 eller skenbart 13 sogmeuter , emedan det sista, 
som är säckformigt utvidgadt, oftast iir deladt genom ett lint 
tvärveck ; sjeltva tarmöppningeu ligger hos en del i spetsen af den 
säckformiga utviduingen, lios andra under, hos andra åter ofvanför 
densamma och bildar cn springa, som är tregrenig hos några, hos 
andra åter öppnar sig på längden eller tvären. Thoracal-ringarne 
äro lika membranösa som abdomens , endast prothorax plägar haf- 
va en rutformig hornplåt på sidorna; på ryggsidan är hos flesta 
hvarje segment ända till det 7;o liksom rulsigt , försedt med 3 upp- 
höjda vcck, pä sidan om hvilka ligger cu trekantig svulst, hvari 
andhålet omgifvet af ett hornartadt rundt peritrem är beläget. 
Första paret spiraeula ligger i)å sidan af prothorax , de öfrig;i 8 
på de 8 första abdominal-ringarno ; ;illa lika långa. Kroppen är 
olta gleshårig, stundom på ryggen besatt med korta, uprätta eller 
bakåtriktade borst, som äro af \igt för larvens rörelser. Han är 
uemligen bågformigt inåt böjd, så att hau vanligen ej kan krypa på 
jemna marken , ulan ligger då på sidan ; de yngre larverna kunna, 
liiggande den säckloriuiga .abdomens spets p.å sidan om ryggen , 
krypa med benens tilllijolp. Uo Icfv.a mestadels af ruttnande 
vegetabiliska ämnen, några af lefvaude växters fibrillor, fåtalet af 
rent djuriska ämnen. Ku stor del närer sig af växtätande djurs 
spillning, flera lefva af foruade träd. Alla lefva dolda, de flesta 
under jorden. De större arterna, som lefva af växtrötter eller i 
ruttna träd,stubbar, behöfya flera år tör sin utveckling; denna 
går deremot fortare tör sig hos de coprophaga arterna. Vid för- 
vandlingen förfärdiga larverna sig, med tillhjelp af exerementer 
och saliv , en mer eller miudre tjock och fast hölsa af trädspånor 
omgifvande jord o. d. ; i hvilkeu förpuppniugen försiggår. De ut- 
bildade insceternas Ictnadssätt är öfverensstäramande meil larver- 
nas, ;åtminstonc lefv.a de coprophaga l.arvernas imagincs älven af 
spillning. De rotfrätande larvernas imagines afguaga blad och 
blommor; de i rutten ved lefvande larveruas utbildade iuseeter 
uppsuga dels utsipprande safter dels förtära de blomdelar i syn- 
nerhet bcfruktniugsdclarnc. 
Haunarne äro i allmänhet utmärkta genom de egendomliga 
hornlika utspråug, hvarincd hufvud och prothorax äro försedda dels 
genom maudibleruas starkare utveckling. 
Kroppen är inom denna serie ovanligt stor eller medelmåt- 
tig, den blir aldrig så liten, att den sjunker under en liuja i längd. 
Ilan är undersätsig, plump och merendels kullrig , af en aflång 
