102 
iniD>argin;itiis. Blytrii punctato-striiitu. libias calcanbus 
validis, subuncinatis. Tarsi 5-articulati , articulo l:o ob- 
soleto. 
Kroppen är läugsträckt , platt , glänsande , utan hehåriug. 
HutViidet är lika bredt som prothorax , lyessan med en tväriiitryck- 
ning, clypens tydligt afsatt frän pannan genom en tin sutur, i spet- 
sen niistan urbräddad ; ögonen sniA , föga iitstAtnde ; pannans sidor 
afsmaliiando framlör antennernas inserfion , kantade ; labrntil trans' 
verselt Jinjesmal ; mandiblorna äro starkt utbildade, plattade p;l 
lyggsidan, yttre kanten rundan, spetsen nästan liakiik , inre kan- 
ten sitgtaudadi strupens utspräng är långt, taggtormigt , smalt , 
räckande nästan iinda ut till mandiblernas spets. Antennerna aro 
irådformiga; räekä ej till ba.seh af prothorax, skaftet kort, stran- 
gens leder rltndado, dO 3 sista bredare,' gleshårigai Prothorax ai 
quadratisk , tvärhuggen både vid basen OCh i spetsen , sidorna ej 
kantade, skifvan med en ränna i miiiton. Pcutellen ar hteli, Irans- 
versel. Elytra iiro försedda med regelbundna strimmor. Lareil 
äro på undre sidans bakre hälft knapiit urhålkade; tibienia äro 
kortare iln låren nIed starka, niistan klolika sporrar på fram- 
benen; tarserna iiro korta, l.-a leden knappt .synlig, 2ia något 
längre än 3:e , .5:e Hingst , nästan lika lång som de 3 föregående 
tillhopatagne. Prostermim har ett bredt , i spetsen tvärliugget , 
kort nt.språng bakom frambenens höfter. 
ilitlilirando art lefver under barken af triid, liksom öfverhul- 
vnd alla af föregående faniilj; oftast förekommer den i I-k , hvarest 
ipan äfvoi) funnit Hvrvcn, 
nenue iir mjukskalig , munnen , antennerna ifr.tn 2.a leden 
samt spetsen af klorna hornartade; till lormen är den lika lång- 
striickt , smal och nedplattad som Cucujus-larven , segmenterna run- 
dade på sidorna, den är hvitaktig till färgen, tarmkanalen ski- 
nande igenom såsom en smal strimma. Ilulvudet är något bredaic 
iin thoracal-segmenterne , .sidorna något upphöjda, atsmalnande 
framåt munnen; oeeller saknas. Antennerna äro 4-ledade, 2:n le- 
den liten, 3:0 större iin de andra, bärande en supplement-led i 
spetsen , 4:e smal och liten. Clypens är smal , knappt skild trän 
pannan ; öfverläppcn deremot tydligt afsatt från pannan , smal och 
liten. MaiHliblerna äro föga utbildade, smala, fr, am,ltrikt;ide, starkt 
2-tandade i spetsen , något tilltjoeknadc emot basen. Maxillern:i 
iiro lörsndda med en tuggilik , som är cilierad pa insid:in , hop- 
vuxen med stammen; palpcrna äro 4-ledade, l.a leden ganska kort. 
Underläppen har en liten, fyrkantig haka, palpst:tmmarnc äro 
hopvuxna, labial-palperna 2-ledade, tungan smal, föga utbildad. 
Thoraeal-segmeuterna äro något smalare än hutvudet och :ibdo- 
minal-scgmenterna; benen fiistade på sidorna lik.som hos Cucujus. 
Abdominal-segmenterna äro 9 till antalet; de 7 törsta äro lika 
stora, 8:0 något mindre, betydligt .smalare, 9:e. töga utbildadt, 
beväpnadt med 2 .små hornhakar; ledade bibaug emellan segmen- 
terna saknas, anus är rörtörraig, underlättande sttillflyttiiingen. 
