135 
recepto. Co.x;e antioie cylindricic. exsertfe. Acetabula an- 
lica aperta. Troeliaiiteres apice recta truiicati. Tarsi evi- 
ilenter .5-articulati , articulo l:o 5:o loiigiorc, 4;o apiee 
lobato. Mesopleura coxas interuiedias haud attiiigenfia. 
Genom farsornas ocli anteimcrnas bildning lätt skild frän 
följande familjer. Hufviulet är nodböjdt med vertical panna o.llor 
inbiijdt omot bröstet; ögonen rmida, iifstäende ; pannan ofta kan- 
tad pä .sidorna iifver nntennornas inaertion. Antennerna iiro länga, 
ätniinstone räcka de öfvor basen af prothorax, de 3 sista lederna 
bilda ej en afsatt, 3-ledad klubba, ofta.st äro de trädfonniga, eller 
iiro do kamlika eller soltjäderlika. Prothorax är i framkanten snedt 
aflmggen uppifrän nedät, framliörnen siillau spetsiga, sidorna run- 
dade , ofta okantade, ej naggade. Elytra liafva oftast regelbundna 
pnnetstriminor , .sidorna inböjda, nägot sinuerade bakom niidlen. 
Frambene.ns liiifter äro kegelformigt utstående, höftpannorna öppna, 
baktill eompletterade af 2 gropar pä framkanten af mesosternum ; 
lären äro stundom klnbblika och dä lång;i , eller nästan spolformiga, 
knappt eller ej (ifverskjutande elytras sidokant; trochantererna iiro 
tvärhuggna i spet.sen , ej stöd,iandc ; tibierna äro ej taggiga , trinda, 
eller stundom nästan prismati.ska, vanligen nägot utätbö.jda emot 
spetsen, med fina eller omärkliga sporrar; tarserna äro kortare än 
tibian ; l;a leden alltid längre än kloleden, som har teinligen fina 
klor, 4:e leden urbriiddad i spetsen. Mesopleura beröra ej nedtill 
medlcrsta benparets hiift(u- , frän hvilka de iiro afskilda genom 
mesosternum, som pä sidorna lägger sig emot metastermmi ; epister- 
na raetafhoracis iiro smala , fria , epimera ej eller knappt synliga. 
Ilannarne kännas vanligen pä de längre antennerna, .stundom 
äfven genom längre ben eller smalarcä kropp. Nästan alla hithö- 
rande sliigten lefva nära pä uteslutande i veden af löftriid eller 
barrträd, som reilan börjat forna eller förtorka ; här triitlar man 
iifven larverna, hvilka hafva hufvudet rundadt med nedåt - 
rikbid mun, en ocell pä hvarje sida. Antennerna äro korta, 
lastade omedelbart öfver antennerna. Clypeiis tydlig, snuil till- 
slutande öppningen emellan mandiblerna ; labrum är af clypei bredd, 
nästan näemle ända .sill spetsen af nmitiliblcrna , .som iiro kort, i 
oeh breda, härda, trubbfamlado. Jlaxillerna iiro köttiga, fönseilda 
med en sammanhängande tuggflik, som är cilicnid pä insidan; 
maNillar-.spctsarna korta , 3-ledade. Underläppen har en stor köt- 
tig haka, oeh en halfcirkelformig , likaledes köttig tunga; palp- 
Ntammarne knappt synliga, åtskilda ifrän hvarandra; iabial-pal- 
perna iiro korta, 2-ledade. Thoracal-segmcntcrna iiro lik:i abdomi- 
nal-segmenterna; benen iiro korta, köttiga, bestående af en föga 
läng höft, nägot längre trnehante.r oeh lär, en kortare t.aggig tibiii 
oeh slutligen af en enkel klo , som är horuarkul. Abdoniinal-seg- 
menterna iiro 9 till antalet, köttiga, det si.sta enkelt, hafvande 
tarmöppningeii pä undre sidan, i lörm af en longitudinel springa. 
Stigmata iiro 9 par, af hvilka, s.tsom vanligt, det l;a paret ligger 
i vecket mellan pro- oeh mesolhorax, de öfriga pä sidan af de 8 
första abdominal-ringarne. 
