46 
sfrictus, baai ufrinque ssepissiiiie siiuiafus. Piosternura traiis- 
vcfsiim. Feraora postica rarissinie pel iolato-cia vata; til)iaj 
caloai ibtis distinctis. Aiitcniia', corporo breviorcs , baud scr- 
ratte, nce itilo.sa* , IVoidi iiiscrla;, iiiter se basi minus (luam 
oculi distaiilcs , arliculo 2:o Iraiiaverse, 'd:o 4:<i lougiorc. 
Tarsi poslici plerumquo elongati, arlieulo l:o s;epissiine 
compresso-lercti. 
V’rän foiegAeiiile familjer väi-emllligen afvilcaiKlo conom tutan- 
de Imfviul mecl lialsformigt liopsnörad lijcssa oeh starld i. (vecklad 
iiäslan alldelea iKiniartad clyiieus , soin oftast (iieiinm en (värin- 
tryeUninK iir afaalt IVan pannan , s.iint genom (appfonnigt ntståeii- 
de (Vanilii)f(cr ocli sällan kinlildika lar. 
Ilufvndet liiires Inlande ooli iir liakom ögonen liopsmiradt till 
en elags h.ils, som iir insänkt i |iro(liorax , clypcns iir nästan (pia- 
dratisk . oftast genom en intryckt (viirlinja afsatt från pannan, la- 
lirnm iir ganska starkt n(l)il<lad; mandihlerna äro liingn- än lios fö- 
reg.teiulc grupp , spetsigt ntskjnlandc. , deras inro sida iir försedd 
med en fransad prosllicca och vid liasen med cm tydlig söndermal- 
ning8.skifva : strupen är starkt utvecklad, mnnviken utskuren för 
maxilleriias inserlion. (igomm äro hela, eller försedda med en 
hngl i)ä insidan, som ej tränger djupt in, sällan till midten , do 
gå ej neil på strupen, äro ofiast betydligt alliigsnade frän inandih- 
lernas bas, bvarigenoni kinderna blifva breda. ,\nlennerna äro 
kortare än kroppim , oftast trådlörmiga, ej .sågatle , (dlcr [irydda 
med nlstående l.inga bår; de äro lastade oftast inidt enndlan ögo- 
nen, eller i linja mcil ileras framkant. afstaiKlet dem emellan all- 
tid mindre än emellan ögonen; deras 2:a led iir transversel , 3:C 
längro än - 1 : 0 . rrotborax iir bopsnör:nl vid basen eller inom spet- 
sen; nästan utan undantag tydligt sinnerad på bvarje sid;i om scu- 
tellen, bakbörnen stundom landlörmigt springande; sidorna äro 
aftrindade, .stundom beväpnade med en tagg eller tndibig tand. Sc.ntel- 
Icn vanligen triangulär , sällan bredt alViindad i spetsen alltid med 
stridulations apparat. Elytra liafva skuldrorna fisun.stående , äro 
ofta afsmalnando emot spetsen , som ej sällan är tviirbnggen eller 
nrbräddad, skifvan sällan med upphöjda linjer. Abdomens l:a ven- 
tral segment iir något längre än 2 a, de.s.s process emellan bakbe- 
nens höfter spetsigt triangulärt , bvarigenoni dessti blifva föga åt- 
skilda. Ilcncn tilltaga vanligen parvis i liingd, äro ej bor.sthåriga , 
bakbenens tarser ofta.st binga ocb tina, l.-a leden ofiast hoptryckt, 
klorna starka, enkla tibierna äro ej hoptryckta, sporrarne starka; 
låren ytterst sällan skaflado ocb kliibbllka. Frambenens höfter ä- 
ro tappformigt nlstående, i spct.sen oftast bopståendo, troebanti- 
nerna alltid tydliga, men ej lineiira, liggande fria i .sterual-springan. 
Pro.sternnm iir kort framför höfterna , oftast framåt ncdstupamle , 
ej sällan med ett smalt ntsprång emellan höfterna, som likväl säl- 
lan når upp till dessas spets, men någon gång förläugrs bakom dem ocb 
|■örenas med epimera protboracia. Mesosternnm är ej spetsigt bak- 
