213 
Genus Patrobus Dej. 
Harpalus Gyll. 
Labrum transversuni, apice truncatum. Mentum dente 
medio bifido. Antennae articulo tertio dense piloso secundo 
fere triplo longiori. Frons sulcis profundis, rectis, impres- 
sione transversa punctata. Palpi eequales, articulo ultimo 
fusiformi penultimo longitudine subsequali. Pedes femori- 
bus anticis elavatis; tarsi antici maris articulis 2 dilatatis. 
Hufvudet är hopsnöradt bakom ögonen , som äro temligen 
framstående ; pannan genom en stark, puncterad tvärintryckning 
skild frän hjessan: pannffirorna äro djupa och fortsättas ut på 
clypeus. Labrum är transversel, i spetsen afhuggen. Mandiblerna 
äro spetsiga, lätt böjda. Hakan med en klufven tand i midten. 
Palpernas slutled är tenformig, ungefär af samma längd som 
nästsista; maxillarpalpernas nästsista led med 2 borst. Anten- 
nerna äro längre än liufvud och prothorax sammanräknade, skaf- 
tet mycket tjockt, och, liksom den andra leden, bart; 3:e leden 
är den längsta af alla, nästan 3 gånger längre än 2:a leden, lika 
tätthårig som de följande lederna. Prothorax är till formen nä- 
stan hjertlik, med 2 borst, 1 före midten, det 2:a inom bakhör- 
nen, sidokanten skarpt afsatt, medianlinjen baktill djupare, basen 
med en puncterad intryckning vid hvarje sida. Elytra äro af- 
långa, baktill något bredare, plattade, med 8 punct.erade strier, 
som mot spetsen nästan utplånas; 3:e strian med 3 intryckta 
puncter, 8:e med en rad al nafvelpuncter. Framlåren äro grofre 
än de öfriga; bakhöfterna ej utplattade, tibierna fintornade. Hos 
hannen äro de 2 första lederna utvidgade i framtarserna. 
Patroberna äro af medelmåttig storlek, till färgen bruna eller 
svarta, utan någon särdeles seulptur eller färgteckning, synas 
vara talrikare i de norra provinserna. 
En larv, som efter all sannolikhet tillhör P. exeavatus, träf- 
fade jag under tång i Malmö, der den fullbildade inseeten före- 
fanns temligen talrikt; den är jemnsmal nära 6 linjer lång, af en 
svartbrun färg temligen gleshårig, med hornartade sköldar. Huf- 
vudet är något smalare än thorax, med större bredd än längd, 
ofvan med otydliga pannffiror, men pfi hvarje sida försedt med 
en skarpt markerad intryckt linja, som går ifrån antennroten förbi 
ocellerna och baktill sammanbindes genom en tvärintryckning; 
framtill något insänkt, framkanten i midten lätt urbugtad; ocel- 
lerna tydligt 6 till antalet stå på en svag upphöjning; undre si- 
dan med en intryckt sidolinja liksom hos Bembidium. Mandib- 
lerna äro såsom vanligt sikelformiga, beväpnade före midten med 
en kort, hvass tand. Antennerna äro lika långa som hufvudets 
bredd, de 3 första lederna ungefär lika Ijoekn och långa, 3:e med 
tydlig supplement-led och 2 borst på utsidan samt 1 på insidan, 
4:e smalare och hälften kortare än 3:e, med 3 borst i spetsen. 
Muxillernas palpstycke (stipes) är långt, på insidan tätt finhfirigt, 
på utsidan i midten med ett långt borst; palperna 4-ledade, l:a 
14 » 
