275 
Mas : aiigustior , antennis arficulo ultirao pi jecedente 
triplo longiore; oculis majoribus. 
Femina; latior, antennis articulo ultirao penultimo 
duplo longioie; oculis rainoiibus, IVonte distantibus. 
Gvll. Ins. Sv. II. 504. 1. Redt. Faun. Aust. Ed. 
II. 634. 
Chri/somela hirtu Lin. Faun. Sv. 578. 
Ej sällsynt i synnerhet i barrskogar i inedlersta och sHdra 
pTPrige. 
Divisio 111, Unrjuiculi tarsorum sitl lus pectinati. 
Familia fislelitiie 1 .>each. 
Antenn» baud breves, tiliformes vei subserrat», pone 
mandibularum basiii insert». Oculi renati. Frons lateri- 
bus minus explanata. Labvum distinctnra. Cox» posticse 
fere contigu® , anticae subglobosaj , ssepissiinc prosterno 
sejunct». Femora sat valida, postiea marginem elytrorum 
vix superantia. Tibise tenuiores , calcaribus distinctis. 
Trochantina intermedia distiucta. Epimera mesothoracis 
coxas attingentia. Scutellum triangulare. Tarsi postici 
articulo l:o elongato , penultimo spepe bilobo. Corpus 
pilosum. 
Denna lämilj skiljes liitt från alla andra Heteroiuerer genom 
tarsernas klor, som på undre sidan äro tydligt kamlika. 
Hnfvudet är alltid mindre iin prothorax , lätt hopsnöradt bak- 
om de något svälda tinningarne; ögonen äro uiurformiga , koriiiga, 
oftast gående ned ända till mnnviken , ej berörande framhörnen af 
prothorax ; clypeus är genom en intryekning afsatt från pannan , 
hvars sidokant är ej utplattad öfver antennfästet ; labrnm fri , 
nästan fyrkantig; mandiblerna äro temligen grofva ej Ofverskju- 
tande. labrnm ; palpernas sista led mer eller mindre yxlik. Anteii- 
neina äro temligen långa, så att de åtminstone räcka öfver basen 
af prothorax, oftast trådformiga, sällan nästan kamlika, de sista 
lederna stundom aftagande i längd. Prothorax är antingen half- 
eirkelformig eller närmande .sig till formen af en fyrkant, sidorna 
äro tydligt kantade , stundom iifven basen och framkanten , bak- 
hörnen räta. Sentellen är triangulär , i spetsen ej tvärhuggen. Elytra 
