282 
5—11 sensim vix brcvioribiis, ultimo oblongo ovali. Pro- 
tborax ti’:insvei'8us , itiaris coleopteris paullo, feraina vix 
angustior, latitudine sua fere duplo brevior, apioe paullo 
anguatior, truncatus, angulis anticis rotiindatis ; lateribus e 
medio ad apicem subanguat.itis , feminas vix rotuiidafis; 
basi truncatus, angulis posticis rectis; disco niaris planiu- 
sculus, feraiiiiB siibconvexus, postice utrinque fovea transversa 
sat profunda iinpressa , subtilitor aericeo-pubescens. Scu- 
tellum triangularc, subtiliter punctatum. Elytra profbo- 
race quintuplo longiora . lateribus parallela, diaco parum 
convexa, nigra, nitida , fusco-pubescentia, subtiliua puu- 
ctato-striata, striis exteruis deletis, interstitiis puuctatis, 
obliquc inspectis transversim subrugosis. Corpus subtus 
piceo-nigruin , nitidum, ovidentcr punctatum. Podes minus 
laste ferruginei. 
Sällsynt, fiiniicn i Ijappland .af Prof. Zcttcrstcilt , viil Stock- 
holm af Prof. Ilohcman. 
Genus tlistrla Fab. 
Gyll. Redt. eod. 
Antenn» longiores, filiformes vcl subserrat* , articulo 
ultimo lineari-elongato. Prosternum breve. Ooxae antica; a 
prosterno apice sejunctx. Protliorax basi evidenter mar- 
giuatua, satpe fere semicircularis. Palpi inaxillares articulo 
ultimo magis minusve securiformi. 
Detta slägte .skiljes från lirnofharis näst.an endast genom 
längre , trådfoi iniga eller .sågade antenner , hvilkas sista led är 
långsmal och vid basen k.intad protliorax; från AUec\ihi afviker 
det hufvnds.akligen genom protliorax. som oftast är halfeirkelfor- 
mig och ej märkbart snnilare vid bas‘'n än coleoptera . samt ge- 
nom maxillar-palpernas sista led , som ej är så starkt yxlik. 
Ilnfvndct är smalare än protliorax. lijessan hopsnfir.ad bakom 
de mer eller mindre svälda tinningarne ; Sgonen njnrformiga ; ely- 
peus afsatt från iiannan . mandiblerna 2-tandade i spetsen. Anten- 
nerna äro långa, åtminstone ej kortare än lialfva kroppslängden ; 
de äro trådforiniga eller stundom något sågade , 9:a leden min.st. 
Protliorax är alltid tydligt kantad vid basen . .stundom äfven i 
spetsen, der den alltid är smalare än vid basen, vanligen när- 
mande .sig i formen till en halteirkel. Seiitellen är triangulär, i 
spetsen ej tvärhuggen. Klyira bafva näst:in alltid tydliga piinct- 
