15 
Pravdě nej podobněji tedy jest nový nerost jako herderit jednoklonný 
s velikou aproximací k souměrnosti kosočtverečné, ale teprve další nálezy 
dokonalejšího a hojnějšího materiálu mohou otázku jeho souměrnosti rozhod- 
nouti. Nazývám nový minerál lacroixitem na počest slovutného badatele 
francouzského, jenž prvý zjistil přirozený ternární fosfát o konstituci pří¬ 
buzné a jenž laskavým propůjčením materiálu morinitového přispěl i k do¬ 
plnění výsledků této práce. 15 ) 
Od herderitu odlišuje lacroixit přes souhlas v některých úhlech již 
úklon štěpných ploch 72° (u herderitu nedokonalá štěpnost podle základního 
hranolu tvoří úhel 64° 29' vypočtený z Penfieldova poměru parametrů 
0-63075 : 1 : 0-42742, p = 89° 54'). 
Lacroixit jest bělavý, nažloutlý aneb světle nazelenalý; lesk skelný 
někdy poněkud přechází do mastného. 
Tvrdost = 4: y 2 (herderit = 5). 
Hustota = 3-126 (h. == 3-012, P e n f i e 1 d). 
Střední lámavost světelná přibližně = 1-57 (h. = 1*61). 
Rozdílnost lacroixitu od herderitu byla zplna potvrzena výzkumem 
chemickým, jejž laskavě provedl p. Dr. A. Jílek, asistent chemicko- 
analytického ústavu České vysoké školy technické v Praze. Celkem nalezeny 
v lacroixitu součástky tytéž jako v ježekitu, ale kromě toho i značný podíl 
kysličníku manganatého ; obsahuje tedy lacroixit jako podstatné součástky: 
P 2 0 5 , A/ 2 0 3 , CaO, MnO, Na 2 0, F, H 2 0. 
V kyselině solné rozpouští se minerál za chladu ponenáhlu, za tepla 
snadno; v koncentrované kyselině sírové rozkládá se okamžitě, vyvíjeje 
nemnoho fluorokřemíku. 
Analysa kvantitativná byla vykonána p. kol. Jílkem na úlomcích 
větších krystalů; výsledek její jest: 
P 2 0 5 28-83% 
Ál 2 O s 18-87 
Fe 2 O s sledy 
MnO 8-43 
CaO 19-46 
MgO sledy 
Na 2 0 14-92 
LLO sledy 
F 6-53 
Ztráta žíháním 5-46 
Si0 2 0-95 
103-45 
— O za F 2 2-75 
__ 100-70%. 
15 ) Název lacroixit, jejž dal H. Lienau (Chemiker-Zeitung 1903, XXVII. 15) 
nahodilé směsi dialogitu s rhodcnitem, jest neplatný. 
IV. 
