18 
Celkem poskytlo 
měření 
čtyř krystalů 
mimo uvedený úhel 
těchto dat: 
Měřeno: 
Vypočteno: 17 ) 
Hran: 
5 (121) : s' 
(121) 
81° 51' 
82° 7 1 / 2 ' 
1 
: s'" 
(121) 
49 44 
49 561/ 2 
2 
: a 
(100) 
65 45 
65 2 
1 
m (110) : a 
(100) 
37 49 
37 53 
4 
: m' 
(110) 
76 34 
75 46 
1 
Pouze jednotlivé plochy jehlanu s (121) byly poněkud lépe vyvinuty, 
ale i ty Často jeví povrch i makroskopicky druzovitý; plochy makropinakoidu 
a obou hranolu reflektují vždy velmi nedokonale. 
VI. 
Další, neurčené minerály. 
Jako ,,eosforiť‘ etiketovány jsem shledal dva exempláře, z nichž na 
jednom byly nedokonale vyvinuté krystaly childrenitu a orthoklasu povle¬ 
čeny krystalickou korou barvy bledě růžově fialové, na druhém ve druzové 
dutince nahromaděny jemně růžové, téměř Čiré krystalky isometrické 
nebo krátce sloupcovité. Kusé výsledky měření na krystalcích těch nedovo¬ 
lují sice definitivního úsudku o povaze nerostu, jehož jest tak poskrovnu, 
ale vzbuzují pochybnosti o tom, že by to byl eosforit. 
Dosti Častý jest minerál podobný bary auditu, jenž tvoří jemné bra¬ 
davky a kuličky slabě průsvitné, barvy bělavé, nažloutlé neb našedlé; hu¬ 
stota 3-123, značně vyšší než u barranditu a wavellitu, dokazuje různost 
greifensteinského minerálu od těchto obou. 
VII. 
Paragenese fosforečnanů. 
Greifensteinské fosforečnany jsou nerosty druzových dutin lithnaté 
žuly: okolo dutin těch, jako na četných analogických nalezištích (Baveno, 
Striegau atd.) nabývá žula slohu hrubozrnnějšího a součástky její: křemen, 
živec a lithnatá slída přesahují z horniny do druž tak, že nelze vésti ani při¬ 
bližně ostřejší hranice mezi součástkami žuly a nerosty druzovými. U druž 
dostavuje se ve hrubozrnnější žule hojně turmalin v černých i zelených je¬ 
hličkách, taktéž přesahujících do dutinek, a naše fosforečnany. Z těch jediný 
lacroixit náleží ještě této přechodní fasi a vězí leckdy zpola v hornině, jsa 
prvním fosforečnanem, jenž tu vznikl; ostatní všecky jsou nerosty vý¬ 
lučně druzové. 
17 ) Z Millero va poměru poloos 0‘77801 : 1 : 0 52575, srovn. Dana, Mine¬ 
ralogy, 6 th ed. 850. 
IV. 
