19 
Pozoroval jsem tyto jednotlivé případy sukcese: 
1 . Lacroixit —• childrenit, 
2 . lacroixit — ježekit, 
3. lacroixit — nerost podobný barranditu (= ,,B“) — roscherit, 
4. ner. B — roscherit, 
5. ježekit — ner. B, 
6 . childrenit — roscherit, 
7. childrenit — domn. eosforit (= ner. E), 
8 . ner. E — ner. B. 
Apatit jsem nezastihl společně s druhými fosfáty, ale v kusech, které 
jsem viděl, jest taktéž nerostem pozdějším, již rozhodně druzovým. 
Posloupnost nových fosforečnanů mezi sebou není z uvedených pří¬ 
kladů jednoznačně a obecně platně stanovena, a snad též vznikaly i dva neb 
tři současně, ale přece jest patrno, že lacroixit jest vždy starší, roscherit mladší 
ostatních fosforečnanů ; childrenit, ježekit, dva dosud neurčené minerály 
a pravděpodobně také apatit dobou svého vzniku zaujímají střední posta¬ 
vení mezi oběma. Postupem časovým — a patrně zároveň klesající tempe- 
raturou — změnila se povaha krystalujících fosforečnanů tak, že po vy- 
krystalování lacroixitu, obsahujícího oxydy typu R 2 0, RO i R 2 0 3 pohromadě, 
nastala rozluka kysličníků a soustředily se alkalie, fluor, skoro všechen 
CaO a část R 2 0 3 v ježekitu, kysličník manganaty, železnatý a zbytek Al<f) 3 
v childrenitu, krystalisace pak zakončena roscheritem, bohatým oxydy RO 
a prostým alkalií i fluoru. 
IV. 
