4 
x^+Ax^+Bx^+Cxq+D = 0 (7), 
kde 
.4 = 
R = 
2 b 2 *' 
Mjt'2 + a 2 b 2 rj' 2 — b 2 £ 4 
9 A4 /v' 
C = — =—Ab* 
D = 
8" 
b« x 2 
74 
= y' -f s 
Rovnice (7) dává čtyři hodnoty 
* 0 ', z nichž jen dvě hoví podmínce 
minima 
a á 3 q'Yb 2 - Xq — s 2 (b 2 - x 0 ' 2 ) 2 > 0 (8), 
kterou obdržíme z druhé derivace 
(4) a z rovnice (6). Znaménko od¬ 
mocniny v (8) volíme totéž, jaké 
má 7]', neboť první člen musí být 
kladný. Tím již jest dáno také zna¬ 
ménko odmocniny v rovnici (9) pro 
výpočet příslušných y 0 ': 
Va = T V& 2 -V 2 
(9) 
x 0 ' 3 -f- A x 0 ' -j- B — 0 (7'), 
kde 
A = p 2 + 2 py' 
B = — 2 p 2 x' 
Rovnice (7') dává tři hodnoty # 0 ', 
z nichž jen dvě hoví podmínce mi¬ 
nima 
3x o ' 2 + A>0 (8'), 
kterou obdržíme z druhé derivace 
(4) a z rovnice (6'). Iv těmto dvěma 
hodnotám obdržíme příslušné y 0 ' 
z rovnice 
}'o 
ň 2 
2p 
(»')■ 
Z dvojic x 0 ', y 0 ' vezmeme tu, pro kterou jest výraz 
(V — *') 2 + (yó — y»Y 
menši. 
Ve skutečnosti provádí se toto zdánlivě obtížné hledání x 0 ' a y 0 ' tak, že 
kořeny rovnice (7) resp. (7') najdou se přibližně graficky a počítá se pak 
jen ta hodnota x 0 ', která se hodnotě x' nejvíce blíží. Tímtéž způsobem 
řídíme se při vypočítávání příslušné hodnoty y 0 f , takže k výrazům (8) 
a (8') hleděti nepotřebujeme. 
Když jsme byli zároveň provedli výpočet dvojic x 0 ', y 0 ' příslušných 
ku souřadnicím Země x' } y' v časech .obdržíme dosazením 
do výrazu (4) nej kratší vzdálenosti l x , l 2 , l 2 ... . Snadno pak určíme, 
pro které t jest hodnota l nej menší. Za základ dalšího výpočtu mohou 
se položití příslušné ku t hodnoty x', y' a x 0 ', y 0 ', které se snadno inter¬ 
polací obdrží. Poněvadž však radiant bývá činný po několik dnů, jest lépe 
III. 
