3 
Případ motoru zatíženého systémem oscillujícím jest schematicky 
znázorněn obrazem 2. Srovnáme-li obraz tento s předešlým, pak pozo¬ 
rujeme, že při stejném procentovém kolísání effektů vyjde nyní ploška 
ona (čárkovaná) velmi úzkou, neboť 
v blízkosti resonance vzrůstá spotře¬ 
bovaný effekt při málo tlumeném 
systému velmi prudce, a příkrost 
vzrůstu tohoto může býti ještě v me¬ 
zích možné proměny útlumu libo¬ 
volně regulována. 
Budiž tu výslovně upozorněno, 
že oscillující systém nemusí býti 
elektrický. 1 ) Jest pouze třeba, aby 
vyhovoval těmto podmínkám. 
1. Kmitočet tohoto systému 
musí býti procentově aspoň tak da¬ 
leko konstantní, jak mají býti konstantními žádané obrátky. Podmínku 
tuto jest možno jistě jak mechanicky, tak elektricky splniti. 
2. Zvýšení křivky spotřebovaného effektu, způsobené oscillujícím 
systémem, musí býti značně veliké alespoň proti kolísání tohoto effektu. 
Značný tento pracovní effekt spotřebuje se v oscillujícím systému. Tím 
však nemá býti řečeno, že by energie tato musila se proměniti j en v teplo, 
nýbrž je nutno, aby přešla v takovou nějakou formu, jež nemůže se přímo 
v tomže systému proměniti zpět v kinetickou energii motoru (může však 
býti ku př. vyzářena jako energie elektromagnetická). 
3. Zmíněné zvýšení křivky musí býti dostatečně strmé. To však 
vyžaduje, aby systém byl málo tlumený. Následkem podmínky 2. musí 
však v systému tomto nashromážděná energie býti značně veliká, jistě 
větší nežli energie za jednu periodu v celém systému spotřebovaná. 
4. Žádanému počtu obrátek musí odpovídati bod na vzestupné 
části křivky. S tím souvisí však, že oscillující systém nesmí býti s počtem 
obrátek v resonanci, nýbrž jeho kmitočet musí býti poněkud vyšší. 
Užijme nyní pravidel těchto na soustrojí sestávající z motoru a dy- 
namoelektrického stroje na oscillace. Na první pohled mohlo by se zdá ti, 
že podmínky ony jsou tu zachovány, avšak není tomu tak. 
1. Všechny známé dynamoelektrické stroje na oscillace nejsou systé¬ 
mem málo tlumeným, nýbrž silně tlumeným, a z toho důvodu křivka 
spotřebovaného effektu není dosti příkrou. 
2. Při sladěných strojígh (jak se jich užívá) dostáváme se na vrchol 
oné křivky, tedy do polohy, jež při nedostatečně klesající křivce dodáva¬ 
ného effektu může býti dokonce labilní. 
*) Velmi známým příkladem jsou jakékoliv hodiny mechanicky regulované. 
1 * 
Obr. 2. 
VI. 
