4 
slati měly hlavně ve střední části u malého poloostrůvku a naproti němu 
rozsah snad ještě o něco větší než dnes. Tok Geigenbachu (přítok jezera) 
i odtoku jest tu zaznamenán s veškerými podrobnostmi. Úřední jméno 
jezera jest zde ,,Arber See“. 
Teprve uprostřed století XIX. vyskytuje se V. Javorské jezero v lite¬ 
ratuře turistické a odborné. V té době, aspoň jak z díla Grueberova 
a Múllerova 1 ) můžeme souditi, nalézal se zde při samém jezeře 
ještě divoký prales, jenž se otvíral na jednom místě, totiž při odtoku. 
Slatě a bažiny obemkly jezero tak, že jen po kmenech, jež zde všude le¬ 
žely, bylo lze jezero, ovšem nikoliv pohodlně, obejiti. Výslovně však při¬ 
pomíná dílo Gruebera a Múllera, že zde krajina ani z daleka není tak 
chmůrná, jako na jezeru Roklanském. Ostatně mimo poznámku, že jsou 
zde pstruzi (Steinforellen), nedovídáme se ze zmíněného díla ničeho pod¬ 
statného. Současné dílo Winebergerovo 2 ) věnuje Velkému Ja- 
vorskému jezeru jenom několik řádek. Udává plochu vodní na 18 Tgw. 
a poznamenává, že voda jest čistá a chladná, při tom bohatá na pstruhy. 
Hloubka není známa. Na geognostické mapě Winebergerově zakreslena 
jsou obě Javorská jezera přesně na hranici svoru a horniny, již nazývá 
,,Gneuss-Graniť‘. Hochstetter, jenž mapoval geologicky Šumavu 
r. 1853 a násl., určil 3 ) barometrický nadmořskou výšku jezera na 2931-5' 
a poprvé se zmiňuje 4 ) o charakteristické pro jezero Nuphar luteum. V sou¬ 
časném nepodepsaném článku, jehož autorem byl patrně Sendtner 5 ), 
udává se nadmořská výška jezera na 2925, délka na 1300 a šířka na 1000 stop. 
Z díla Sendtnerova, 6 ) jehož práce na Šumavě spadají do 1. 1854—57, 
seznáváme pro V. Javorské jezero pouze určení nadmořské výšky na 
2925 pař. stop. Také v díle prof. K r e j čího 7 ) jest jen několik poznámek. 
Krejčí nalezl zde ještě vysoký les. Přecenil plochu jezera, již udává na 
40 jiter, správně však položil končinu tu do ruly. Stejně skoupé jest veliké 
dílo Gumbelovo. 8 ) Na hrázi jezerní měřil Gúmbel barometrický nad¬ 
mořskou výšku jezera na 2909 pař. stop. Mimo to sděluje nadmořskou 
0 Grueber B. u. A. M u 11 e r, Der Bayrische Wald. II. Ausg. Regens- 
burg 1851 (I. vyd. tamt. 1846), p. 206 a n. 
2 ) Winebergcr L., Versuch einer geognostischen Beschreibung der 
Bayerischen Waldgebirges und Neuburger Waldes. Passau 1851, p. 27. 
3 ) Hochstetter F., Die Hóhenverháltnisse des Bohmerwaldes. Jahrb. 
der k. k. Geol. Reichsanstalt, VII. 1856, p. 325. 
4 ) Aus dem Bohmerwald. Ausserord. Beilage zu Nr. 220 der Allg. Zeitung, 
8 . August 1855, p. 3515. 
5 ) Ansichten vom bayerischen Walde. Beilage zu Nr. 229 der Neuen Můn- 
chener Zeitung v. 25. September 1855. 
6 ) Sendtner O., Die Vegetations-Verháltnisse des Bayerischen Waldes. 
Munchener Zeitung v. 25. September 1855. 
7 ) J. Wenzig u. J. Krejčí, Der Bohmerwald. Prag 1860, p. 48. 
8 ) Gůmbel W., Geognostische Beschreibung des Ostbayerischen Grenz- 
gebirges. Gotha 1868. 
IX, 
