6 
západním a východním bassinem úplně mizí. Tam, kde dnes konstatujeme 
zúžení jezera, nalezneme podle Baybergera největší hloubku jezera t. 15 m. 
Že snad není zakreslen pouze přední, východní bassin, to dokazuje délka 
jezera, podle mapy Baybergerovy 456 m. Ostatně nelze tu mysliti na tak 
rychlé vyplnění jezera za čtvrtstoletí, a i v tom případu postrádáme zase 
větších hloubek ve východní části jezera. Sklon stěny udává Bayberger, 
jako u jiných jezer, přehnaně na 70°. Bayberger pozoroval také — vlastně 
jest to první pokus na šumavských jezerech — průhlednost vody a udává 
ji na 0-4 m. Číslo to jest tak nízké, že musíme tu počítati s nějakou vadou 
při pozorování, nebo s nesprávným záznamem. Publikace Baybergerova 
vyvolala exkursi vídeňských odborníků (Penck, Bohm, Rodler), 
kteří pozorování jeho podstatně opravili. 1 ) Pokud se jedná o Velké Ja- 
vorské jezero, tu byly především opraveny a doplněny Baybergerovy 
údaje o přepážce odtokové. Stručně charakterisováno též skalisté pozadí 
jezera a střední sklon stěny odhadnut na 35—40° proti 70° Bayberge- 
rovým. Časově následuje práce Metzgerov a. 2 ) Podává první che¬ 
mickou analysu vody jezerní. Za celých 20 let potom máme pro V. Ja- 
vorské jezero pouze jedinou práci, jež ovšem obsahuje nejvíce novinek 
a respektuje také pozorování starší. Napsal ji P. W ag n e r, 3 ) jenž pra¬ 
coval na jezeru v srpnu 1896. Wagnerova stať o V. Javorském jezeru 
jest nej lepší celého jeho díla. Topografický popis doplňuje zprávy před¬ 
chůdců, chemie vody podána podle Metzgera, biologické poměry podle 
Friče. Po prvé tu na základě jednoho podélného a 5 příčných profilů, 
celkem 55 hloubek, aspoň přibližně správně charakteris ován relief dna 
a rozpoznány 2 bassiny. Zvláště dlužno upozorniti na pozorování tepelných 
poměrů vody, jichž tu provedl Wagner nepoměrně více, než na ostatních 
jezerech šumavských, celkem 11 řad. Jsou mezi nimi také pozorování 
sloupce vodního v noci, první pozorování toho druhu na jezerech šu¬ 
mavských. Rovněž po prvé tu měřena barva vody a lze říci i průhlednost, 
neboť starší udání Baybergerovo nelze, jak již řečeno, uznati za správné. 
Wagner sebral po prvé také některé zprávy o stavu sněhu a tlouštce ledu 
na jezeru. 
Zbývá ještě zmíniti se o V. Javorském jezeru na mapách. 
Pravili jsme, že se po prvé správně objevuje na bavorské mapě kata¬ 
strální. Trvalo však dlouho, než se objevilo ve správné poloze a se správ¬ 
nými obrysy na ostatních mapách úředních. Časově nej bližší starší speci¬ 
ální mapa královstvím Českého 4 ) zaznamenává V. Javorské jezero v ob- 
9 Penck, Bóhm u. Rodler, Bericht uber eine gemeinsame Ex- 
cursion in den Bóhmerwald. Zeitschrift der Deutschen geologischen Gesellschaft, 
1887, p. 76. 
J ) Metzger C., Beitráge zur Kenntnis der hydrographischen Verhált- 
nisse des bayrischen Waldes. Erlangen 1882, p. 8. 
3 ) Wagner P., Die Seen des Bohmerwaldes. Leipzig 1897, p. 28—36. 
4 ) Spezialkarte des Kgr. Bohmen. 1 : 144000. Bl. XXIX. 
IX. 
