7 
rysech zcela nesprávných, což se opakuje ještě na posledním jejím vydání 
z r. 1876, ačkoliv v té době existoval již dotyčný list topografického atlantu 
Bavorska, 1 ) jenž po prvé správně jezero i s okolním terrainem uvádí -do 
mapové literatury. Pro hladinu jezera udává nadmořskou výšku 934 m. 
Nová speciální mapa Rakousko-Uherska 2 ) přejala tuto část mapy i s výškou 
934 m, rovněž novější mapa Německé říše, 3 ) tato však s nadmořskou výškou 
jezera 932 m. 
Velké Javorské jezero zapadá do východního svahu V. Javoru, vlastně 
do hřbetu, jenž pokračuje k jihu od V. Javoru a jest také proti východu 
otevřeno. Ať již jdeme sem s české strany od Bav. Eisensteinu, nebo 
s bavorské strany od Regenhútte, spatříme hladinu jezera — jako u všech 
ostatních šumavských — teprve když staneme na jeho břehu. V obou 
případech vyjdeme poblíž nového pavillonu, jenž stojí nedaleko odtoku. 
Hledíme-li k západu, tu zdvihá se proti nám v pozadí jezera mohutná 
stěna, z největší části vegetací krytá; v jižní části této stěny nalézají se 
však rozsáhlé holé skály. Geigenbach v severu a Bárenbach v jihu zařezal 
se vedle této stěny v pozadí jezera tak, že tím polokruhovité vyústění stěny 
k odtoku jak na severu tak na jihu jest těmito zářezy přerušeno, takže nelze 
tu mluviti o nějakém typickém .cirku. Giimbel soudí, že právě zde podklad 
pro dnešní vytváření předurčen byl dislokací. Od stěny k odtoku jest svah 
povlovný. Jižní svah dosahuje jen v západním, t. j. zadním bassinu těsně 
hladiny vodní, kdežto dále k východu, nalézá se mezi ním a jezerem plochý 
pruh půdy, podle některých mohutných stromů soudě, již od delší doby 
nad vodou. Potok s jižní strany spadá k jezeru se sklonem podle Wagnera 
18° a to jest asi také sklon jižního svahu při odtoku. Jinak jest tomu při 
břehu severním. Zde zadní bassin jest ohraničen slatinnou plochou, kdežto 
ve východní části svahy spíše dosahují jezera. Sklon severního svahu 
dosahuje místy podle Wagnera až 25°. 
Severní břeh jest dosti jednotvárný, kdežto jižní břeh vykazuje 
téměř uprostřed poloostrov dosti daleko do jezera vybíhající. Poloostrov 
tento znamená hranici mezi oběma bassiny. Jest značně obklopen vegetací 
vodní, jež ještě nedávno zúžovala zde jezero mnohem více než dnes. Na vý¬ 
chodě tohoto celkem nízkého poloostrova, krytého jehličnatými stromy 
nevelkého stáří, vyvinula se malá zátoka, nyní vyplněná z největší části 
vodní vegetací a skoro stejně jest tomu i na straně proti západnímu bassinu, 
zde ovšem ve směru spíše na jih. Z tohoto poloostrova lze nejlíp celé jezero 
přehlédnouti. 
Západní bassin má jenom z malé části pevné břehy. Od zmíněného 
poloostrova k jihu pokračuje tu nízký břeh lemovaný mělčinami a travna¬ 
tými ostrůvky, ovšem nepatrného rozsahu. Dále k jihu sklání se vykácený 
9 Topographischer Atlas d. Kgr. Bayern. 1 : 50000. Bl. 20. Zwiesel (west) 1870. 
2 ) Spezialkarte der Osterreich - Ungarischen Monarchie. 1:75.000. Z. 9. 
•C. VIII. Eisenstein u. Viechtach. I. vyd. z r. 1882. 
3 ) Kartě des Deutschen Reiches. Bl. 582 Zwiesel. 1 : 100.000. Herausg. 1891. 
IX 
