10 
cestami tak přetvořena, že Wagner pokládal vniknutí do stavby této 
hráze téměř za nemožné. První, jenž odtoku V. Javorského jezera věnoval 
pozornost, byl professor Partsch. 1 ) Ovšem, vše, co uvádí, jest výrok: 
,,při V. Javorském jezeru neexistuje vůbec hráz z kusového materiálu; 
zde jest zcela zřejmo, že jezerní bassin jest vana vyhloubená v pevné 
skále". Tomu částečně odporuje Bayberge r, 2 ) jenž po něm přišel. 
,,Odtoková část nemá sice určitě vyslovený ráz náspu nakupeného, tolik 
však jest jisto, že jezerní odtok razí si cestu hrází nakupených balvanů 
nej různější velikosti, jež jest pouze zbytkem bývalé větší přehrady, která 
jezero kdysi uzavírala. Jest zajímavo, že se zde nalézají dobře znatelné 
valouny vedle rohatých balvanů pod pískem a krupičnatou hlínou, takže 
obsah celé hráze ihned upomíná na usazeniny morénové. Až do 10 m nad 
dnešním stavem jezera jsou tyto stopy znatelný. Ve vyschlé studni vyko¬ 
pané do hráze bylo lze pozorovati tyto zajímavé usazeniny." Bayberger 
pozoroval glacialní stopy pouze na jižním břehu; jsou úplně isolovány, 
neboť dále po odtoku opětuje se rozpadávání se skal; směrem nahoru — 
znamená zde asi od odtoku — mohl je zde pozorovati na 30 m. Orogra- 
ficky nebylo lze zde nic pozoruhodného, než velkolepá hromada balvanů, 
ovšem bez výrazné formy barrierové. Dalšímu pozorování překážela 
pokrývka mechová. 
Exkurse Pe neková 3 ) konstatovala o hrázi jezerní: „V. Javorské 
jezero leží ve východním svahu Javorského hřbetu a jest na venek obem¬ 
knuto náspem balvanů, zdvihajícím se asi 10 m nad hladinu, jehož ráz 
živě připomíná hráz na Černém a Čertovu jezeru, ježto také zde koncentruje 
se zvlášť hojný výskyt balvanů na hráz jezerní; dále i to, že zde v šedém 
jílu vyskytují se pestře promíšeny a v různých velikostech rozličné druhy 
hornin j. svor, amfibolová břidla, pegmatit. Potok, jenž odvádí vodu je¬ 
zerní, neotvírá poklad těchto balvanitých uloženin, stejně jako jest 
tomu u Černého a Čertova jezera". Bayberger ovšem konstatuje, že si 
prorval odtok mezi balvany, shroucenými sem s vyšší polohy. Plyne z po¬ 
čátku jenom se sklonem velmi mírným, pouze 5°, a teprve později s větším 
spádem, asi 12 0 . 4 ) 
Dospějeme-li na hráz jezerní s české strany, tu máme v levo pěkný 
pavillon, z nej krásnějších celé Šumavy, v právo, směrem k západu prostírá 1 
se Velké Javorské jezero. Pavillon a stavby k němu náležející činí končinu 
tu příjemnou a milou. Nebylo tomu vždy tak. Gúmbel, jak již uvedeno, 
líčil jezero jako chmurné a také náš Krejčí 5 ) praví o něm: ,,Sestoupíme 
Partsch J., Die Gletscher der Vorzeit. Breslau 1882, p. 108. 
2 ) Bayberger F., Geographiseh-geologische Studien aus dem Bóhmer- 
walde. Gotha 1886, p. 31. 
3 ) Penck, Bohm u. Rodler, Bericht uber eine gemeinsame Ex- 
■cursion in den Bohmerwald, p. 76. 
4 ) Wagner P. , Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 30. 
6 ) J. Wenzig u. J. Krejčí, Der Bohmerwald. Prag 1860, p. 48. 
IX. 
