12 
r. 1913 jevil se tu jistý náběh k němu. Mapa, již před Wagnerem uveřejnil 
Bayberger, 1 ) sotva odpovídala tehdejším poměrům a lze míti za to, že zde 
jde jen o hrubou skizzu, při níž rozdíl mezi západním a východním bassinem, 
pokud se týče obrysů horizontálních, úplně zmizel. Wagner poznamenal již, 
že mapy Baybergerovy naprosto nelze užiti. Podle mapy Wagnerovy ob¬ 
nášela by délka jezera asi 460 m, nej menší šířka asi 115 m, největší šířka 
asi 155 m, ovšem ve východní části, tedy celkem rozměry, jež se zdají 
pravděpodobnými. Wagnerovi tvrdil hostinský na jezeře, že ještě před 
9 lety, tedy asi r. 1887 nebylo tu ještě onoho zúžení, jež dnes dělí jezera 
ve 2 bassiny. Něco snad na tom jest, neboť tak příliš nesprávné obrysy 
jezerní nebyly by přece ušly exkursi Penckove; že by však skizza Bayberge- 
rova byla správná, pokládám za vyloučeno. Třeba jenom nahlédnouti na 
dotyčný list topografického atlantu bavorského 2 ) z r. 1888, abychom zde 
poloostrovní onen výběžek konstatovali. Moje mapa byla pořízena s po¬ 
užitím tachymetm podle stavu r. 1907 a 1908 v měřítku 1 : 1000 a později 
redukována na měř. 1 : 2000. Od té doby až do r. 1913, kdy jsem posléze 
jezero navštívil, nenastaly zde žádné podstatné znk ny v obrysech hladiny 
jezerní. Bayberger projevil náhled, že by při stejném postupu zanášení, 
jako dosud, celé jezero proměnilo za 50—60 1. v slať. Wagner to označil 
jako trochu přehnané, třebas tu připouštěl značně rychlý postup v zaná¬ 
šení jezera. Já sám mám za to, že bude třeba neustálé péče a úsilovné ná¬ 
mahy, aby jezero bylo uchováno aspoň přibližně v dnešních obrysech. 
Jistě nesnadno bude zachováti jezeru hloubku aspoň poněkud odpoví- 
jící dnešní. 
Nadmořská výška jezera. Asi ve stejných létech měřili nadmořskou 
výšku jezera rakouský geolog Hochstetter 3 ) a bavorský botanik Sendtner, 4 ) 
oba barometrický. Hochstetter udává 2931-5 vid. stop = 926-6 m, Sendtner 
1925 pař. stop = 910-15 m. Gumbel měřil později na hrázi jezerní 2909 pař. 
stop = 925 m a sděluje také nadmořskou výšku 2858 pař. stop = 928-4 m 
podle bavorského topografického bureau. 5 ) V topografickém atlantu Ba¬ 
vorska 6 ) nalezneme výšku 934 m a tu potom i autoři t. Gumbel ve sv. 
geologii Bavorska, Wagner i cizí mapy j. Spezialkarte der Oesterr.-Ungar. 
Monarchie 1 : 75.000 přejímají, kdežto úřední Kartě des Deutschen Reich es 
0 Bayberger F., Geographisch-geologische Studien aus dem Bohmer- 
walde. Gotha 1886. T. 2. 1 : 6000. 
2 ) Topographischer Atlas 9. Kgr. Bayern, 1 : 50.000. Bl. 50. Zwiesel (west 
1870. Revid. 1888. 
3 ) Hochstetter F., Die Hohenverháltnisse, des Bóhmerwaldes. Jahrbuch 
der k. k. Geol. Reichsanstalt, VII., 1856, p. 325. 
4 ) Sendtner O., Die Vegetations-Verháltnisse de Bayerischen Waldes. 
Munchen 1860, p. 140. 
6 ) Gumbel C. W., Geognostische Beschreibung des Ostbayerischen 
Grenzgebirges. Gotha 1868, p. 66. 
6 ) Topographischer Atlas d. Kgr Bayern. 1 : 50.000. Bl. 50. Zwiesel (west)- 
1870. Revid. 1888. 
IX. 
