13 
1:100.000 a s ní rakousko-uherská Generalkarte von Mitteleuropa 1:200.000 
mají výšku 932 m. Z těchto čísel, jež ovsem vznikla z materiálu velmi 
různorodého a jež se liší od sebe až o 24 m, přijímám výšku topografického 
bureau 934 m. 
Plocha hladiny jezerní byla až dosud různě udávána. Některá z těch 
čísel postrádají vůbec vážného podkladu, tak čísla v různých průvodcích 
uváděná, ku př. ing. Mochel jednou 26-5, po druhé 10 ha, Rivnáč podle 
Mochela 26-5, starší dílo Wenziga a Krejčího 23 ha (40 jiter), jenom prů¬ 
vodce Detterův 7 ha. Z odborných prací právě v nejstarším díle, totiž 
Winebergerově nalezneme přijatelné číslo 18 Tgw. = 6-233 ha, kdežto 
Gúrnbel udává ve starším díle 40 Tgw. = 13-63 ha, v novějším 13 ha, 
obě nekriticky. Wagner patrně omylem cituje z díla Gúmbelova číslo 
48 Tgw. =17 ha. Sám počítal pro hladinu vodní jenom 4.3245 ha. To 
vztahuje se ovšem na stav r. 1896 a Wagner také na mapce zakresluje 
rozdíl proti bavorskému katastru, jenž udává pro jezero i se slatí 8-086 ha. 
Číslo Wagnerem udávané zdá se mi i pro onu dobu trochu nízkým. Já 
sám jsem zjistil podle své mapy terčovým planimetrem Coradiovým pro 
celé jezero rozsah 7-020 ha, z čehož připadá na zadní (západní) bassin 
3-140, na přední (východní) bassin 3-880 ha. Při tom za konvencio- 
onalní hranici pokládám profil 6 VII. Ve skutečnosti leží při severním břehu 
hranice mezi oběma bassiny asi spíše směrem k odtoku; nemohl jsem však 
svého času vésti tento profil, tak jak bych byl chtěl, ježto se v těchto 
místech nalézalo příliš mnoho vodní vegetace. 
Rozdíl mezi -číslem, jež Wagner udává a jež já jsem naměřil, jest 
značný a týká se především zadního bassinu, ačkoliv i při předním bassinu 
mám za to, že Wagner plochu poněkud podcenil. Různost čísel lze částečně 
— pravím částečně — vysvětliti tím, že od návštěvy Wagnerovy slať 
v zadním bassinu a také vegetace mezi zadním a předním bassinem byla 
z valné části odstraněna. Číslo námi uvedené vztahuje se pouze na hladinu 
vodní. Hranice proti slati se ovšem mění podle toho, jak velká část slatě 
se toho kterého roku odstraní, celkem však během posledních 6 let zů¬ 
stala téměř nezměněna. V střední části, na hranici mezi oběma bassiny 
bylo však jezero v té době od vegetace značně vyčištěno. 
Obrysy jezera za vysoké a nízké vody mění se právě u V. Javorského 
jezera méně, než u kteréhokoliv jiného na Šumavě. Naše měření byla pro¬ 
váděna za stavu vody velmi vysokého, takže za nej vyššího stavu stoupne 
voda jen asi o 40 cm, při čemž obrysy předního bassinu změní se pouze tak, 
že stromy trčí přímo z vody. Hladinu vodní lze uměle jenom málo snížit, 
pouze asi o 1 m, tedy daleko méně než na jiných jezerech šumavských. 
Následek toho jest ovšem, že množství vody v jezeře jenom poměrně 
kolísá. 
Přírůstek plochy dna proti hladné jezerní podle hodnot, jež dále, 
na svém místě uvádíme, jest mezi jednotlivými isobathami: 
IX. 
