19 
sáhlá jest plochá hlubinná část jezera, ohraničená isobathou 15 m, již 
lze pokládati za úplně rovnou; obnáší značně přes 5000 m 2 . Jistý po¬ 
vlovnější přechod od většího sklonu pobřežního lze konstatováti již od 
isobathy 12 m a určitě od 13 m. Na 3 příčných profilech měřil jsem na 
vzdálenosti 50 a více m, tudíž více jak x / 3 šířky jezerní hloubku nad 15 m 
celkem 26krát, hloubku plných 16 m ovšem jenom dvakráte na profilu 4 IV. 
Porovnáme-li hloubkové poměry tohoto bassinu s ostatními jezery 
šumavskými, tu nejvíce blíží se mu jezero Prášilské. Rozdíl není tu sice 
velký (západní bassin V. J. jezera má při ploše 38.700 ní 2 vody 305.800 m 3 , 
jezero Prášilské při ploše 37.200 m 2 274.000 m 2 ), ukazuje však přece na 
větší sklon dna než při jezeru Prášilském. 
Zadní bassin (západní) hloubkovou osou svou nalézá se kolmo na 
hloubkové ose předního bassinu a podélné ose celého jezera vůbec, ovšem 
nikoliv tak, jak soudil svého času Wagner, za jehož návštěvy ovšem slať 
právě od západu sáhala mnohem dále do jezera než dnes. Zvlášť mělká 
jest severovýchodní a jihovýchodní část tohoto bassinu. Kdyby hladina 
jezera byla snížena jenom o 2 m, tu místo štíhlého dnes poloostrova objevil 
by se poloostrov poměrně rozsáhlý; jiný menší by vznikl v severu. Ostatně 
však, počínaje již isobathou 3 m — nehledě k jejímu uchýlení na východě — 
jest sklon mezi isobathami 3 až 9 m pravidelný, ovšem i zde všude povlov¬ 
nější než v bassinu východním. Plochou hlubinnou končinu ohraničuje 
isobatha 9 m. 
Hloubku 9 m konstatoval jsem tu v profilu 6 IX na vzdálenosti 
50 m čtyřikrát a hloubku 10 m dvakráte, kdežto na profilu 6 X hloubku 
pře 9 m třikráte. Slať přímočárně, ovšem uměle useknutá spadá místy 
ihned do hloubky 2 m. Řada drobných vegetačních ostrůvků, táhnoucích 
se podle jihovýchodního břehu, ukazuje, odkud dnes hrozí jezeru zanášením 
největší nebezpečí. 
Jezero sbírá vodu s plochy poměrně značné, již Wagner odhadoval 
na 220 ha, tudíž daleko více, než kterékoliv jiné jezero šumavské. Bývalou 
lirnovou plochu pokusil se na základě dnešních poměrů orografických 
odhadnouti Bayberger, a sice na 3 km 2 . Dnes přitéká sem hlavní množství 
vody Geigenbachem se svahů Javoru do západní části jezera. Geigenbach 
tvoří velmi krásné kaskády, při svém ústí má však již klidný vinutý tok. 
Jiný menší přítok, zaznamenaný dosud jenom bez jména na mapce Wagne- 
rově, ústí do jižní části zadního bassinu; byl mi jmenován jako Bárenbach. 
Mimo to ústí ještě od severu skrovný potůček do severovýchodní části 
jezera. 
Vývoj břehů jezcrních obnáší 1350 m. Obvod kruhu, jenž má stejnou 
plochu jako jezero, jest 942 m. Jeví se tudíž vývoj břehů vyjádřen po¬ 
měrem 1 : 1-43. 
Největší vzdálenost od břehu obnáší v předním bassinu 75 m a sice 
na isobathě 15 m, málo na východ od hloubky 14-2 m v profilu 5 VI. 
IX. 
2* 
