22 
zmíněného čísla 04 m vytkl již Wagner, 1 ) jenž pozoroval zde mosazné 
části teploměru ještě do hloubky 3 m a bílou desku průměru 0-30 m do 
hloubky 4 1 m. O nesprávnosti čísla Baybergerova nemůže býti pochyb¬ 
nosti. Pozoroval jsem sice na jednotlivých jezerech šumavských veliké 
proměny v průhlednosti vody, nikdy však jsem nepozoroval průhlednost 
menší než 1-5 m. Na V. Javorském jezeru měřil jsem sám za krásného 
slunného dne 13. září 1907 ok. 4 h. odp. průhlednost 4*5 m a za stejného 
počasí 26. září 1913 rovněž 4*5 až 4*7 m, tedy v obou případech o něco, 
ač nikoliv o mnoho více, než Wagner. 
Barva vody. O této otázce vyslovují se autoři velmi různě. První 
poznámku nalézáme u Winebergera, 2 ) jenž mluví o čisté chladné vodě. 
Ostatně jen ještě H e 1 ] i ch 3 ) označuje vodu jako čistou a bezbarvou. 
Zde míněna jest patrně voda, jak se jeví ve sklenici: Móchelovi 4 ) 
zdálo se jezero temně modrým a stejně udává D e 11 e r, 5 ) jenž (ovšem na 
jiném místě) udává barvu temně zelenou. U obou autorů jedná se prostě 
o dojem, jejž vyvolává odraz oblohy nebo stín stromoví jezero obkliču¬ 
jícího. Mluví-li G ú m b e 1 6 ) na jednom místě a rovněž Bayberger 7 ) 
o černé hladině jezerní, lze míti za to, že míněn jest tím dojem při pohledu 
na jezero s hůry. V tom případu zdávají se ovšem jezera temnými až čer¬ 
nými. Ostatně však Gúmbel a již před ním Sendtner správně pochopili 
skutečné zabarvení jezera. Sendtner 8 ) první odhaduje barvu všech 
šumavských jezer jako temně kávově hnědou, Gúmbel 9 ) jako temně 
hnědou a v jiném svém díle 10 ) ji i vysvětluje. Stejně Metzger 11 ) ozna¬ 
čuje barvu jezer šumavských jako temnou následkem slatí na okraji jezer. 
Skutečné pozorování barvy vody podle určité skály provedl zde přede 
Ů Wagner, Die Seen des Bohmerwaldes, p. 34. 
2 ) Wineberger L., Versuch einer geognostischen Beschreibung des 
Bayerischen Waldgebirges, p. 27. 
3 ) Heliích B., Perloočky země České (Cladocera). Arch. pro přír. pro¬ 
zkoumání Čech. Praha 1873, p. 120. 
4 ) Móchel H., Der Ftihrer auf der Bahn Pilsen-Eisenstein-Deggendorf. 
Pilsen 1878, p. 118 a 121. 
5 ) Detters Illustrierter Fůhrer durch d. unteren Bayer- u. Bóhmerwald. 
II. Deggendorf, 1904, p. 178. 
6 ) tamt. p. 354. 
7 ) Gu m b e 1 C. W., Geognostische Beschreibung des osťbayerischen Grenz- 
gebirges, p. 24. 
8 ) Sendtner O. (anonym), Ansichten vom bayerischen Walde. Beilage 
zu Nr. 229 der Neuen Munchener Zeitung v. 25. Sept. 1885. 
Sendtner O., Vegetationsverháltnisse des Bayerischen Waldes. Munchen 
1860, p. 75. 
9 ) Gúmbel C. W., Geognostische Beschreibung des ostbayerischen Grenz- 
gebirges, p. 552. 
10 ) tamt., p. 413 a 416. 
u ) Metzger C., Beitráge zur Kenntnis der hydrographischen Verháltnisse 
des bayrischen Waldes, p. 7. 
IX 
