25 
Uprostřed jezera v hloubce 3 stop (Heliích udává: až do hloubky 
3 ní) hojně Holopedium gibberum, Cyclops minutus, Daphnia longispina, 
D. pulex, D. quadrangula. 
Z infusorií byl pozorován nálevník (Stentor) jakož i nálevníci bičí- 
kovití (Flagellata, Fric píše Flagelliferen). 
BohuslavHellich 1 ) doplňuje tyto zprávy Fricovy speciálním 
výzkumem perlooček. Zvířena pobřežní jest tu na druhy bohatší než v Čer¬ 
ném a Čertovu jezeře. Z perlooček má V. Javorské jezero nej větší množství, 
a sice ze 24 v šumavských jezerech známých zde 16 a sice: 
Sida elongata, Holopedium gibberum, Daphnia ventricosa, Simo- 
cephalus vetulus, ScaphoJeberis mucronata, Ceriodaphnia reticulata, 
Eurycephalus lamellatus, Acroperus leucocephalus, Alonopsis elongata, 
Alona affinis, Alona costata, Pleuroxus excisus, Pleuroxus nanus, Pleuroxus 
truncatus, Chydorus sphaericus, Polyphemus pediculus. 
Hospodářský význam V. Javorského jezera jest týž, jako u ostatních 
jezer šumavských — jak se o tom stala zmínka již při M. Javorském jezeru. 
Na jaře užívá se vody jezerní připlavení dříví. Ježto, jak již bylo uvedeno, 
lze hladinu vodní jen nepatrně, asi o 1 m snížiti, naplní se jezero zase 
velmi rychle během 10 až 12 hodin. V létě trvá ovšem 4 až 5 dnů, než 
jezero po vypuštění dosáhne zase nej vyššího stavu. Jest ze všech šu¬ 
mavských nej hoj něj i navštěvováno turisty a výletníky a sice jak s ba¬ 
vorské tak i s české strany. Vábí tu hlavně moderně zařízený a vedený 
pavillon, jenž má telefonické spojení s Bavorským Eisensteinem i s ho¬ 
stincem na vrcholu Javoru, padá tu na váhu sjízdnost cest s bavorské 
i české strany a ovšem především ta okolnost, že těsně podle jezera vede 
hlavní cesta na nejvyšší vrchol Šumavy. Již po řadu let těší se jezero 
v zimě zvláštní oblibě lýžařů. V zimě trvá hlavní saisona podle sdělení 
p. L. Kriegera od vánoc do 20. ledna; lýžaři však přicházejí pravidelně 
až do velikonoc. První ochranná chýše, t. zv. „Sechausel", ovšem velmi 
primitivní, byla prý tu zřízena r. 1860. Později byla tu zřízena skutečná 
hostinská živnost. Se stavbou dnešního moderního pavillonu bylo započato 
na podzim r. 1903. Dokončena byla na jaře r. 1904 a slavnostně otevřena 
17. července 1904. Umožněna byla jenom muniíicencí knížete Leopolda 
z Hohenzollern-Sigmaringen. 
Jezero náleží z větší, severní části knížecí rodině Hohenzollern- 
Sigmaringen, v jižní části jest státním majetkem bavorským. 
Při práci na Velkém Javorském jezeru byli mně radou i skutkem 
nápomocni p. Lehnert, kníž. hohenzollerský nadlesní tehdáž v Bavorském 
Eisensteinu, do jehož obvodu jezero náleželo, a p. L. Krieger, hostinský 
na jezeře. Vzdávám oběma upřímné díky. 
X )B. Heliích, Perloočky země české (Cladocera) .Archiv pro přírodo¬ 
vědecké prozkoumání Čech. III. díl, č. 4. Praha 1878, pag. 120 a 121. 
IX. 
