3 
tuto poukázal již FR. POŠEPNY 3 ) ve své práci o montanicko-geolo- 
gických poměrech okolí příbramského, a já pak bych k tomu dodal i tolik, 
že v celém pruhu příbramsko-říčansktm kromě jediného výskytu na Zá¬ 
visti není též vyvřelin spilitových, s kterými jsou bu- 
ližníky v genetickém spojení. 
Buližníkům podobné horniny vyskytující se v kraiině mezi Mníškem 
a Vltavou (nejblíže od Prahy na př. na Čihadle u Točné a u Jiloviste) jsou 
zcela jiného původu než pravé buližníky algonkické a jsou i značně mladší 
než tyto. Nevynikají též tak nápadně nad okolní povrch jako buližníkové 
kamýky na sev. od Prahy, v poříčí Mže a j. V práci této se k nim ještě 
vrátíme a vyložíme podrobně jejich vznik. 
Vrstvy algonkické jižně od spilitu závistského až ke Skochovicům 
zapadají vesměs k jv a jsou tudíž, jakožto nadloží spilitu závistského, 
mladší tohoto. Upozomiti sluší, že mezi Říčany a Dobříší vyskytují se 
v algonkiu slepence známé až dosud z Modřanské rokle a okolí, od 
Kuří u Říčan, z okolí Jesenic, z údolí potoka Libeřského, z údolí potoka 
Zahořanského, od Petrova, z údolí Sázavy u Pikovic, z jižního okraje porfyru 
v Davli, z poříčí Kocáby v pruhu mezi Hrasticemi, Mokrovraty, Pouštěmi 
a Vojnovým mlýnem, z Větrného vrchu u Dobříše, od Lhotky, z krajiny 
mezi Dubnem a Dubencem u Příbrami a j. Vrstvy tyto zdají se býti jed¬ 
notným význačným horizontem v algonkiu pruhu pří- 
bramsko-říčanského značíce periodu krátkého vyzdvižení vrstev algon- 
kických nad hladinu tehdejšího moře. 
K posouzení relativního stáří vrstev, zvláště pak poměru slepenců 
ke spilitu zavistskému, budiž zde uvedeno faktum zjištěné na nové silnici 
ze Závisti do Točné. Zde vystupují dvě ložní žíly porfyrové. Mezi oběma 
u telegrafní tyče označené číslem 68 nalézáme vrstvu algonkických sle¬ 
penců, která sem zasahuje jakožto pokračování slepenců Modřanské rokle 
a z níž svrchnější část byla nadložním porfyrem částečně urvána a v úlom¬ 
cích v porfyru uzavřena. Porfyry pokračují odtud jz. směrem přes Hra¬ 
diště u Závisti, zachovávajíce stále týž úklon jako okolní vrstvy, t. j. k jv., 
a vycházejí v údolí vltavském při ústí Károvského potoka, tedy v nadloží 
spilitu závistského. Poněvadž pak obě ložní žíly chovají se tektonicky 
jako vrstvy, jest tím podán důkaz, že i pokračování slepenců Modřanské 
rokle jest mladší spilitu závistského. Naopak zase případ tento ukazuje, 
že ložní žíly porfyrové mezi Jilovištěm a Točnou 
intrudují přibližně v niveau slepenců algonkických 
(srv. str. 14). 
Z okolnosti, že algonkické slepence a tudíž i všecky vrstvy od ústí 
Károvského potoka na jih až asi k Davli jsou určitě mladšími spilitu zá¬ 
vistského, domnívám se, že větší díl pruhu příbramsko-říčanského tvoří 
3 ) Beitrag zur Kenntniss der montangeologischen Verháltnisse von Příbram, 
Archiv fůr prakt. Geologie II., str. 624. 
X. 
1* 
