10 
Sloupu vykliňuje a vytrácí, tři však pokračují až k Davli (viz obr. 1. 
v textu) a k cihelně sev. od Davle. V lomech u řeky jsou žíly tyto zřetelně 
odkryty. Úklon vrstev a ložních žil měřený v úbočích vltavských nad 
Davlí obnáší 30—40° a jest obrácen na jv. Avšak již v zářezu staré silnice 
z Davle do Sloupu (ještě na sz. konci Davle) zjistíme úklon odchylný, 
totiž 20° k východu. Dále na severu u samoty ,,U Jaborka“ pozorujeme 
pak zřetelně úklon 40—50° na sz., jenž pokračuje nepřetržitě (nepřihlíží- 
me-li k lokálnímu svraštění vrstev na silnici jižně od Měchenic) až k bo- 
jovskému potoku. 
Z toho jest tedy patrno, že podobně, jako jsme konstatovali v želez¬ 
ničním zářezu u km 23 - 3 u Bojová , i zde tvoří vrstvy anti- 
Obr. 1 . Lom porfyrový v Davli, v němž zřetelně vystupuje dokonalá konkordance 
porfyrů (P.) a algonkických břidlic (Bř.). Hl. z svahové hlíny. 
(Fotogr. autor.) 
k 1 i n á 1 u a sice u Vltavy dosti příkrou. Povšimneme-li pak si na geolog, 
mapě partie u Sloupu, poznáváme z anomálií směru a úklonu vrstev u této 
vesnice, jakož i z omezení portýrových žil, že tudy právě pro¬ 
chází osa sedlová. Pak si též snadno vyložíme výskyt jednotli¬ 
vých ložních žil v údolí bojovského potoka u Spáleného mlýna jako pokra¬ 
čování prstovitě se rozdělivších žil u Sloupu a Davle v severním křídle 
antiklinály (viz profily). 
Žíly portýrové vystupující v odkryvech železničních u Spáleného 
mlýna přestupují bojovský potok na levý břeh, ale jsouce jen málo mocné 
záhy se vykliňují. Pouze ona žíla mezi km 23*3 a 23-7, která zřejmě souvisí 
X. 
