14 
V oblasti první pozorovali jsme jeden mohutný pruh pro- 
fyrový (vlastně jednu mohutnou ložní žílu) budující hřbet Désiny a celou 
řadu ložních žil menší mocnosti. Porfyrové ložní žíly od spojnice Zahořany- 
Davle na j. zapadají většinou k jv., porfyry severně od ní zapadají na s. 
až sz. Způsob prstovitého rozštěpení hlavního pruhu Děsiny v řadu menších 
ložních žil, jak jsme to mapováním u Sloupu s naprostou jistotou dokázali, 
antiklinální ohyb porfyrové žíly pozorovaný v zářeze železničním u km 23'3, 
spojení žíly této s hlavním pruhem Děsiny a vůbec veškeré poměry tekto¬ 
nické dovolují nám předpokládati, že i všecky ostatní ložní 
žíly porfyrové, dnes zdánlivě samostatné, před denudací sou¬ 
visely s hlavní ložní žilou Děsiny vycházejíce z ní po¬ 
dobným způsobem, jako žíly u Sloupu. Podle toho pak nám 
představují veškeré porfyry mezi Zahořany a 
Davlí jedno společné těleso eruptivní. Nejmocnější ložní žíla budující 
hřbet Děsiny jest jeho ústřední částí, částí sytnou, dodávající 
potřebný materiál eruptivní k vytvoření žil vedlejších, méně mocných. 
Naopak můžeme označiti tyto méně mocné ložní žíly jako 
a p o f ý s y hlavní ložní žíly hřbetu Děsiny. 
Pokud se týče porfyru ze sev. svahu Plese a od Nové Vsi a vzdá¬ 
lených ložních žil velmi malé mocnosti jz. od Mníšku, mám za to, že i tyto 
výskyty porfyrové jsou vázány na eruptivní těleso mezi Zahořany a Davlí. 
Severovýchodní omezení porfyrového tělesa sev. od Nové Vsi a Pleše 
dáno jest zlomem probíhajícím od Senešnice k Mníšku; podle zlomu 
toho buď hlavní těleso porfyrové mezi Zahořany a Davlí pokleslo, nebo 
území mezi Mníškem a Novou Vsí bylo vyzdviženo. 
Poměry zcela analogické panují v oblasti mezi Jilovištém a Točnou . 
Dvě žíly největší mocnosti, které jsme sledovali od Jilovišté až na Čihadlo , 
zdají se býti ústředím, na něž jsou vázány veškeré ostatní drobné 
ložní žíly. Na základě pozorování tektonických soudím, že porfyry této 
druhé oblasti povltavské, třeba že jsou geologickým útvarem stejné jakosti 
a snad i stejnodobým, přímo s porfyrovým tělesem Děsiny nesouvisí. 
Zdá se však, že porfyry obou oblastí intrudují do při¬ 
bližně stejného niveau. Uvedli jsme výše v této práci výskyt 
slepenců mezi oběma žilami vystupujícími na silnici do Točné; rovněž 
BARVÍŘ 19 ) zmiňuje se o slepencích na jižním okraji porfyru u Davle 
(srv. str. 3.). 
Jest nyní otázka, jak máme tělesa porfyrová, jež jsme v Povltaví 
zjistili, klassifikovati po stránce geologické a jak si máme představiti 
způsob intruse. 
Podle theorie o intrusivních tělesech eruptivních mohou tyto vnikati 
do souvrství dvojím způsobem. Buď prorážejí vrstvami napříč tvo¬ 
říce tak pravé žíly, pně, batholithy a j., nebo vnikají p o 
19 ) 1. c. 16 ), str. 10. 
X. 
