21 
z nestejného uložení vrstev po obou březích. Na 1. břehu zapadají vrstvy 
mírně k sv., na pravém příkře k ssz. Příčný průlom Bojovského potoka 
porfyrovými žilami mezi bojovskou zastávkou a Spáleným mlýnem zdá 
se býti podmíněn epigenesí, pro niž máme důvody v nedalekých 
uloženinách miocenních u Sloupu a Klínce . 29 ) Uloženiny tyto 
musily před zaříznutím dnešních údolí býti v krajině naší daleko rozší¬ 
řenějšími než dnes, jak svědčí porůznu roztroušené valounky křemenné 
v okolí Lisnice a j. Též vých. od Bojová v lesích pod Babkou (có. 397) 
nalezl jsem ve vývratu lesním křemenný štěrk totožný s nánosy klineckými. 
Třeba vzpomenouti ještě jedné okolnosti, která by snad mohla býti 
uvedena jako námitka proti našemu pojímání porfyrů jako jednoho lakko- 
lithového tělesa. Jest nápadno při pohledu na geologickou mapu, že 
rozštěpení ústřední ložní žíly Děsiny děje se pouze jednostranně, totiž 
k sz. Na základě pozorování mých v údolí Kocáby, vykonaných před 
početím soustavného výzkumu ložních žil poríyrových, domníval jsem se, 
že souvrství algonkické mezi žulou slapskou a pásmem jílovským a por¬ 
týrovým pruhem Děsiny tvoří jednoduchou synklinálu. Dalo 
se tudíž očekávati, že bude nalezeno pokračování ložních žil poríyrových 
též v kopcovité krajině mezi Kocábou a slapskou žulou a pásmem jílovským. 
Přes to, že území toto jest mi do největších podrobností známo, nikde 
neshledal jsem tu porfyrů. 
Nechceme-li tudíž předpokládati u našeho lakkolithového tělesa 
hned od počátku podobu assymmetrickou (tedy útvar po¬ 
dobný ,,h e m i 1 a k k o 1 i t h u“ STÁRKOVU 30 )), nutno dedukovati 
z uvedených fakt veliký zlom, či snad soustavu zlomů 
údolím Kocáby probíhajících, podle nichž udál se pokles kry algonkických 
sedimentů mezi Kocábou a žulou i jílovským pásmem. Tomu zdál by se 
nasvědčovati celkový průběh údolí Kocáby a i celá řada jiných důvodů, 
z nichž některé uvádím: Na některých místech nepřestupují diabasové 
žíly v údolí Kocáby z jednoho břehu na druhý 31 ); pásmo roubíkových 
břidlic mezi Velkou Letící a Malou Letící ; lokální svraštění vrstev (zvi. 
pod Malou Letící) a nestejné úklony vrstev na obou březích pozorované 
na mnoha místech ; konstatovaná porucha vrstevní ve srázu mezi Kolní 
strání a Fafkovým mlýnem 31 ), výchoz poruchového pásma ve srázu levého 
břehu vltavského sev. od Štěchovic (poblíž přístaviště parníků). Možná, 
že i mnohonásobná příčná břidličnatost v údolí Kocáby tak nápadně 
vystupující souvisí s předpokládanými vrstevní mi poruchami. 
Podrobné vyšetření průběhu i povahy celého poruchového pásma 
podél Kocáby odvozeného z prozkumu ložních žil poríyrových bude dalším 
29 ) Radim Kettner: O uloženinách třetihorních štěrků a jílu u Sloupu 
a Klince ve stř. Čechách, Věstník král. čes. spol. nauk, Praha 1911. 
30 ) Michael Stark: Formen und Genese lakkolithischer Intrusionen, 
Festschrift d. naturwiss. Vereins a. d. Univ. Wien 1907. 
31 ) Srv. R. Kettner: O příčné břidličnatosti etc. 1. c. 22 ). 
X. 
