22 
tektonickým problémem zajímavého a geologicky dosti složitého okolí 
Štěchovic a Svatojanských proudů. 
* * 
* 
Ke konci této geologické části práce o ložních žilách porfyrových 
v povltavském algonkiu jižně od Zbraslavi budiž mi dovoleno vzdáti 
vřelé díky slavné správní komisi Barrandeova fondu při Museu 
král. Českého za udělenou podporu, zvláště pak panu profesoru CYRILLU 
RYTÍRI PURKYNI, jenž vždy se zájmem práci mou sledoval a všemožně 
radou i poskytnutím ústavních pomůcek mne podporoval. Nemenším 
díkem zavázán jsem za přečetné pokyny i panu profesoru Dru FRANT. 
SLAVÍKOVI. 
Hlavní výsledky práce. 
1. V povltavském algonkiu mezi Svatojanskými proudy a ústím 
Berounky lze rozeznati dva typy porfyrových vyvřelin s geologického 
stanoviska naprosto odlišné: první prorážejí vrstvami napříč a tvoří 
útvary podobné pňům neb pravým žilám (kozohorský porfyr u Nového 
Knína, porfyry pásma jílovského), druhé vyskytují se vždy v podobě 
dokonalých ložních žil. 
2. Ložní žíly porfyrové omezují se tu na dvě oblasti: na krajinu 
mezi Mníškem a Davlí a na pruh mezi Jilovištěm a Čihadlem u Točné. 
3. V oblasti mezi Mníškem a Davlí bylo určitě dokázáno, že ložní 
žíly porfyrové mezi sebou souvisí a tvoří vlastně jedno jediné společné 
těleso eruptivní. Nej mocnější ložní žíla budující hřbet Děsiny jest jeho 
částí centrální, z níž ostatní méně mocné ložní žíly vycházejí prstovitě 
jako apofýsy. 
4. Konstatováním tohoto fakta zdá se, že i ložní žíly porfyrové 
v oblasti mezi Jilovištěm a Točnou podobným způsobem mezi sebou 
souvisí. 
5. Tato eruptivní tělesa porfyrová lze označiti s geologického sta¬ 
noviska jako přechodní tvar mezi ložní žilou a lakkolithem typu cedrového. 
6. Z nálezu slepencových vrstev v těsném sousedství porfyrů obou 
oblastí zdá se, že obě lakkolithová tělesa porfyrová intrudují do přibližně 
stejného niveau, totiž v niveau slepencového horizontu. 
7. Obě lakkolithová tělesa porfyrová byla zvrásněna a dislokována, 
dlužno tudíž položiti intrusi jejich do doby, kdy vrstvy algonkické byly 
dosud vodorovně uloženy, tedy na nejvýše do počátku svrchního devonu. 
8. Jest pravděpodobno, že ložní žíly porfyrové jsou již vázány na 
společný magmatický krb středočeské žuly. V tom případě nutno pohlížeti 
na tyto porfyrové ložní žíly jako na předvoj rojů vyvřelin z krbu toho 
odštěpených a jest pak intruse magmatu porfyrového ve formě ložních 
X. 
