23 
žil úvodem k ohromnému a dlouho trvajícímu horotvornému a eruptivnímu 
processu palaeozoickému. 
9. Černé, zkřemenělé, buližníkům podobné břidlice vyskytující se 
vždy v nadloží portýrových ložních žil nejsou produkty obyčejné kon¬ 
taktní metamorfosy, nýbrž vznikly působením horkých roztoků obsahu¬ 
jících kyselinu křemičitou, které v době tuhnutí vniklého porfyrového 
magmatu do nadloží portýrů vycházely. 
10. Lakkolithové těleso portýrové oblasti mezi Mníškem a Davlí 
bylo následkem nestejné vrásnitelnosti hornin z vrásněno v klenbu ve 
směru sv.—jz. ellipticky protaženou, čili ve tak zv. brachyantiklinálu. 
11. Zlomy vltavské vznikly většinou poklesem vrstev pravého břehu. 
12. Údolí Mlejnského (Bojovského) potoka procházející portýrovými 
ložními žilami oblasti mezi Mníškem a Davlí jest z největší části původu 
epigenetického, nikoliv tektonického. 
13. Z okolnosti, že ústřední část lakkolithového tělesa porfyrového 
krajiny mezi Mníškem a Davlí rozštěpuje se v řadu ložních žil menší moc¬ 
nosti pouze jednostranně, t. j. k sz., nutno odvoditi veliké poruchové 
pásmo probíhající údolím Kocáby, podle něhož kra algonkických vrstev 
mezi Kocábou a středočeskou žulou i pásmem jílovským musila pokles- 
nouti. 
Mineralogicko geologický ústav c. k. české vysoké 
školy technické v Praze. 
X. 
