6 
celkem vzato nedědí. Trajektoriální struktura, známá na středním řezu 
hlavičkou a krčkem femoru jest zjednána během individuálního vývoje. 
Vznik trajekt oriální architektury spongiosy v normálním skeletu jest 
následek funkce. Funkce však není to jediné, co působí na uspořádání 
elementů spongiosy. 
Otázce, jak se chovají elementy tkáně kostní v trámcích spongiosy, 
věnoval pozornost již S o 1 g e r ve své práci z r. 1892. S o 1 g e r odpovídá 
k otázce, zda se buněčné elementy kosti chovají jako ve šlaše, ve vazivu, 
záporně. Trámec kostní se chová jako celek, jehož elementy jsou hmotou 
tmelovou spojeny v jednolitou massu. Buňky kostní jsou podle S o 1 g e r a 
uloženy v částečce trámce v různých směrech a rovněž fibrilly. S o 1 g e r 
soudí, že funkcionální struktura kosti neexistuje v tom smyslu jako ve 
vazivu. Fibrilla kostní se chová v kostěné hmotě interfibrillární jinak 
než fibrilla vazivová. Tmelová hmota mezi fibrillami různých druhů poj i v 
má různou konsistenci a fibrilly jsou ve vazivu, chrupavce a kosti tak různě 
upevněny, že síly tahu a tlaku musí různým způsobem míti vliv na strukturu 
těch tkání. 
Funkcionální struktura chrupavky sklovité. 
Dekhuyzen soudil, že chrupavka není schopna vytvořiti archi¬ 
tekturu. Rauber vyslovil náhled, že na koncích kloubních jsou vytvořeny 
koncentrické ploténky mezibuněčné hmoty a ty že nesou tlak na příslušnou 
část skeletu působící ; pro svou větší měkkost, než má kost, připouští 
chrupavka vytvoření architektury jen v obmezené míře. Tito i jiní badatelé 
vyslovovali se tímto způsobem vzhledem k chrupavce dospělé. Jiní však 
všímali si chrupavky provisorní, totiž té, která se přetvoří v kost a shledali 
v ní záhy určité uspořádání jak buněk, tak hmoty základní. Rosenthal 
popsal poprvé na tibii králičího embrya divergenci sloupců chrupavkové 
hmoty. Na podélných řezech jsou dle jeho popisu postranní sloupce v lehkých 
obloucích nakloněny k jádru epifysy, uprostřed probíhají sloupce přímo. 
Kolem jádra epifysy jsou buňky chrupavkové uspořádány v kruhy event. 
v elipsy. Rosenthal vysvětluje uspořádání buněk přitažlivými silami, 
které vycházejí z ossifikačního centra a soudí, že jest možno, že tyto archi¬ 
tektonické křivky jsou právě tak typickými pro chrupavku, jako uspořá¬ 
dání spongiosy pro kosti. 
Kassowitz soudí, že v prvních stadiích vzniku kosti nelze mluviti 
o zvláštní architektuře, kterou by bylo možno nazvati funkční, že však 
existuje pro každou část skeletu zvláštní architektura růstu. 
S o 1 g e r udává tři vrstvy v chrupavce kloubní a soudí, že nejsou 
podmíněny funkcí. Rovněž uspořádání hmoty mezibuněčné nedá se vysvět- 
liti mechanickým vlivem ba ani struktura základní hmoty t. j. uložení fibrill 
není takové, aby z toho bylo lze souditi na funkční strukturu. -S výkladem 
Roset halovýmo atrakčním centru při ossifikaci Solger nesouhlasí 
a míní, že pravidelné uspořádání buněk chrupávkových má jinou morfo- 
XI. 
