8 
v kostech). Červená trámčina označuje umístění (Lokalitáten) nezakrytého 
(nemaskovaného) a lehčeji odkrytelného kollagenu, dá se zjistiti v uspo¬ 
řádání, které v podstatě souhlasí dokonce v těch chrupavkách a v těch 
partiích, kde ji basofilie normálně zakrývá; a ona místa nezakrytého neb 
nej snadněji odkryt elného kollagenu jsou dále ty partie základní hmoty, 
v níž vazivové fibrilly, absolutně vzato, jsou nej hustší, v nichž je nejvíce 
kollagenu. Uspořádání trámčiny v chrupavce kloubní vedle celého způsobu, 
jak se trámčina různí podle tvaru a mechanického vztahu chrupavky, 
dílem navzájem, dílem k okolním tkáním (svalům, kostím, vazům atd.), 
dále průběh fibrill v trámčině, o čemž později bude mluveno, poukazují 
rovněž rozhodně k tomu, že mechanické poměry ve svých hrubých rysech, 
piece však nikoliv výhradně, jsou spolu rozhodnými pro uspořádání trám¬ 
činy. Totéž platí o poměru trámčiny k buňkám a skupinám buněčným, 
jichž uspořádání (rovněž jako hlavní směry fibrill v různých vrstvách chru¬ 
pavky) souhlasí jak povědomo v celku s mechanickými principy. Pravím 
výslovně, že mechanický princip nerozhoduje sám, neboť vlastní ,,forma- 
tivní schopnosti" buněk a základních hmot jsou rozhodujícími, jak to 
jemné histologické poměry dosti jasně ukazují, pro růst a primární poměry 
tkaniva, kdežto akkomodace vzhledem k mechanickým požadavkům a 
úlohy, které vedle toho nacházíme, jsou kompromissem (resultantou) 
mezi mechanickými ,,ohledy" a mezi ostatními histologickými a histoche- 
mickými poměry tkaniva. Bylo by jednostranné považovati nějaký princip 
za jedině ovládající, ježto vše nasvědčuje tomu, že poměry, jak je nalézáme, 
značí harmonické rozluštění četných různých, mezi nimi taKé čistě mecha¬ 
nických úkolů, jež jsou kladeny na tkáň. Jest ovšem něco jiného, že mecha¬ 
nický ohled často nejvíce bije do očí, kdežto jeho úko] rovněž tak často ve 
skutečnosti jest přiřazen jiným úkolům a jest rozhodujícím pouze pro hrubé 
obrysy. Chtěl jsem pouze naznačiti mechanické hledisko, které vskutku 
přehlédnout i se nesmí, nebudu se však blíže zabývati speciálním vyše¬ 
třováním o chrupavce, které by si všímalo její stavby, směru skulin a pod. 
přihlížeti k mechanickým úkolům chrupavky (kloubní chrupavky) nebo 
k významu, jaký mají pro histologii tkaniva." 
„Lze s klidem předpověděti, že zde jest široké pole pro budoucí, důle¬ 
žitá badání mezi jiným s poukazem na velmi zajímavé a význačné výsledky, 
které přineslo vyšetřování J. W. Hultkrantzovo o směru skulin 
kloubních chrupavek a o závislosti směru fibrill na mechanických po¬ 
měrech kloubu." 
„Ovšem okolnost, že určité strukturní poměry chrupavky zobrazují 
akkomodaci (účelnost) na mechanické principy, nám prozatím nikterak 
neosvětluje pochodů, kterými ony zvláštní strukturní poměry v první řadě 
vznikají. S druhé strany poukazují histiologické a histiochemické poměry 
chrupavky k velké úloze, kterou hraje vztah základní hmoty k buňkám. 
Jednak jsou základní hmoty chrupavky, o čemž jinde budu mluviti, aspoň 
z velké části v určitém genetickém ‘vztahu k buňkám, ačkoliv některá 
XI. 
