16 
Úlohou mou tedy bylo hledati jinou methodu pro zhotovení prae- 
parátů a sice takovou, kterou by základní hmota vystoupila do popředí. 
Podařilo se mi pak zvláště pro lidskou chrupavku žeberní docíliti spolehlivé 
methody, kterou přesvědčivým způsobem učiníme ve j menované chrupavce 
patrným celý systém trámců (na řezech) resp. plotének jve skutečnosti) 
hmoty mezibuněčné, jak to přiložené obrazce znázorňují. 
Materiál a methoda. 
K práci této použil jsem výhradně sklovité chrupavky člověka. 
Největší počet řezů zhotoven z chrupavky žeberní nej různějšího stáří: 
z první polovice embryonálního vývoje, z druhé polovice, z věku dětského 
od novorozeného dítěte až do dokončení růstu skeletu i z chrupavky do¬ 
spělého člověka od 20. r. až do nej pozdějšího stáří (79. r.). Kromě toho 
studoval jsem embryonální chrupavku na dlouhých i krátkých částech 
kostry zárodků lidských od konce 3 měsíce až k porodu. 
Řezy z každé chrupavky žeberní zhotovil jsem vždy ve třech hlavních 
směrech: příčně k dlouhé ose žebra neboli sagittální, podélné neboli horizon¬ 
tální a plošné neboli frontální. Chrupavku vzal jsem vždy z větší vzdále¬ 
nosti od spojení jejího s kostěným žebrem, nejméně 1 cm, protože bližší 
partie chrupavky u kosti jsou skladby úchylné od normálního typu. Abych 
také seznal, jak se chová chrupavka žeberní v partiích kosti bližších, zho¬ 
tovil jsem řezy ve všech třech nahoře udaných směrech z okrsku přechodu 
chrupavky v kost, kterou ovšem dříve jsem odvápnil. 
Embryonální chrupavku stopoval jsem vzhledem k její architektuře 
v dlouhých i krátkých částech dolní i horní končetiny, z nichž zhotovil 
jsem serie a na žebrech, z nichž rovněž zhotovil jsem serie ve všech třech 
směrech. 
Objekty byly fixovány různými methodami. Embrya lidská byla 
fixována bud v sublimátu neb v tekutině Carnoyově nebo ve forma¬ 
línu. Chrupavky dětské a dospělé jsem fixoval 10% formalinem po 7-14 dnů 
a pak je přímo řezal nebo dříve vypral po 1-2 dny ve vodě, pak vložil do 80% 
líhu a řezal. Menší částečky chrupavky řezal jsem mikrotomem na zmrznutí, 
větší kousky, které bylo možno bez zalití sevříti ve svorce mikrotomu, 
mikrotomem obyčejným; embrya jsem řezal v celoidinu. 
Řezy z chrupavky fixované formalínem jsem barvil bud haemato- 
xilinem a eosinem, bud podle H a n s e n a směsí kyseliny pikrové s kyselým 
fuchsínem, nebo konečně směsí Biondiovou (kyselý fuchsin + methy¬ 
lová zeleň + orange g). 
Barvivém Biondiovým barvil se vždy asi 10 minut (také déle), 
po opláchnutí půlpctní kyselinou octovou se řezy vyperou v 70% líhu, 
pak v absol. líhu se odvodní, vloží na 2 min. do origánského oleje a uloží 
se do pryskyřice. Výsledek barvení jest tento: základní hmota chrupavková 
se barví celkem červeně, buňky zeleně, krev, kde přichází, oranžově; po- 
XI. 
