17 
drobnosti a odchylky uvedeny budou při popisu jednotlivých praeparátů. 
Zbarvením tímto vystoupí základní hmota na praeparátech velice do 
popředí, takže na první ráz v každém praeparátů lze říci, zda trámce 
základní hmoty mají nějakou orientaci či nikoliv. 
Jak jest známo z prací Mornerových a Schmiedeber- 
gových, obsahuje základní hmota chrupavky hyalinní tyto chemické 
komponenty.: 1) kollagen, 2. sloučeniny kyseliny chondroitinosírové 
s bílkovinami, hlavně ve formě chondromukoidů a 3. v dospělé chrupavce 
albuminoid, který v mladé chrupavce chybí. Tyto chemické součástky 
chrupavky hleděl dokázati histologicky F. C. C. H a n s e n, což se mu 
specifickým barvením také zdařilo. Všeobecné resultátv Hansenovy 
jsou shrnuty v těchto bodech: 
1. Základní hmota chrupavky obsahuje směs látek basofilních a 
acidofilních. 2. Látky tyto mohou se navzájem zastírati (maskovati). 
3. Obyčejně v chrupavce dobře konservované (alkoholem, formalín-alko- 
holem, sublimatem, Zenkerovou tekutinou) dominuje basofilie zvláště 
uvnitř chrupavky; blíže k povrchu basofilie ubývá. 4. Acidofilie jest vý¬ 
značná při povrchu chrupavky a kolem cev. Uvnitř chrupavky jest acidofilie 
menší, ba mnohdy jsou hmoty acidofilni úplně zastřeny basofilními. 5. Ně¬ 
které okrsky základní hmoty jsou současně basofilní i acidofilni. 6. Baso¬ 
filie i acidofilie a jich rozdělení v základní hmotě chrupavky jsou v urči¬ 
tém vztahu k buňkám a k různým strukturám základní hmoty. 7. Možno 
docílit i různými methodami, že základní hmota svou basofilii ztratí 
a stane se silně acidofilni; toho se docílí demaskováním hmot acidofilních. 
Hansen hleděl specifickým barvením zjistiti, které části základní hmoty 
jsou basofilní a které acidofilni. Basofilie podle něho jest založena na přítom¬ 
nosti kyseliny chondroitinosírové; odstraníme-li tuto na př. roztokem louhu, 
ztrácejí řezy z chrupavky úplně svoji basofilii. Nejlépe zachová se basofilie 
chrupavky alkoholem. Kyselina chondroitinosírová a její sloučeniny jsou 
nejvíce obsaženy v interfibrillární základní neboli tmelové hmotě. Jako 
basofilního barviva užil Hansen hlavně methylenové modře. Acidofilni 
jest v základní hmotě chrupávkové kollagen hlavně ve tvaru fibri 11. Barví 
se při upotřebení směsi Hansenovy (kyselina pikrová a kyselý fuchsin) 1 ) 
intensivně červeně. Skládá se tedy základní hmota typické hyalinní chru¬ 
pavky z kollagenního vaziva, differencovaného z větší části ve fibrilly, 
které jsou uloženy v hmotě tmelové, která jest amorfní směs různých bílko¬ 
vin, chovající kyselinu chondroitinosírovou. Kollagen v chrupavce jest buď 
nemaskovaný, který se barví na obyčejných basofilních řezech červeně 
a maskovaný, který se zbarví teprve po odmaskování totiž po odstranění 
kyseliny chondroitinosírové resp. po zrušení nebo uvolnění jejího s kolla- 
genem. 
ň Detailní popis methody Hansenovy nalézá se v jeho práci v ,,Ana- 
tomische Hefte" I. Abt. 27. B. 1905, pag. 618 a 619. 
Rozpravy: Roč. XXIII, Tř. II. Čís. 11. 2 
XI. 
