3. Buňky a skupiny buněčné jsou ukazateli orientace základní 
hmoty, stavíce se svými dlouhými osami paralellně s trámci ve vrstvě 
první a třetí a jsouce nepravidelně rozloženy ve vrstvě druhé, houbovité. 
Stejně se skupinami buněčnými chovají se dutinky pro buňky. 
4. Fibrilly v základní hmotě mají v prostřední vrstvě stejný směr 
jako trámce základní hmoty. Zastihneme je tudíž v této vrstvě na řezech 
sagittálních a horizontálních v průběhu podélném na řezech frontálních 
příčně jako body. 
5. Popsaná architektura v žeberní chrupavce člověka dá se z velké 
části vyložiti funkcionálně. Orientace základní hmoty i buněk v prostřední 
vrstvě napříč dlouhé osy klenby žeberní jest způsobena jednak zevním 
tlakem, kterému klenba hrudníku jest vysazena, jednak stlačováním chru¬ 
pavky při dýchacích pohybech. Prostřední tato vrstva jest vlastní nosnou 
vrstvou v chrupavce žeberní a stavba její jest obdobná, jako vidíme v klen¬ 
bách zdivá. Vrstva houbovitá působí jako elastická vložka při přenášení 
sil na vrstvu nosnou a má snad vztah se silami, které se snaží žebro kroutiti 
kol dlouhé osy. Zevní vrstva sprostředkuje spojení s perichondriem a okol¬ 
ními tkáněmi. 
6. Typická tato architektura jest porušena všude v okolí cev, do chru¬ 
pavky vnikajících a pak do určité vzdálenosti od čáry ossifikační. 
7. Při pochodu ossifikačním vyskytuje se rovněž určité uspořádání 
základní hmoty chrupavkové, které však aspoň v prvních stadiích nelze 
vyložiti funkcionálně, nýbrž silami vnitřními, růstem ossifikačního centra 
vyvolanými. Architekturu onu možno proto nazvati roštovou, jak S c h a f- 
f e r učinil. 
8. V embryonální chrupavce žeberní v posledních měsících může 
býti vedle sebe přítomna i architektura funkcionální i architektui a roštová. 
Tato na předním konci již zkostnatělé části žebra, kde chrupavka se na¬ 
lézá v processu ossifikačním, ona v určité vzdálenosti od čáry ossifikační. 
Podobně tomu jest v chrupavce dětské. 
9. Pronesený výklad o funkcionální architektuře hyalinní chrupavky 
žeberní u člověka jest třeba podepříti biologickým pokusem. Dokud ten 
se nezdaří, nutno se spokojiti s pokusem fysikálním o štepitelnosti této 
tkáně. Pokusy tyto, o nichž podám zprávu co nejdříve, potvrzují hoření 
výklad. 
10. Otázkou zůstává, zda popsaná architektura se získává funkcí 
při vývoji ontogenetickém či zda některé její složky byly získány fylo- 
genií a nyní se pouze dědí. 
11. Mezi konstruktivním principem chrupavky žeberní a kosti žeberní 
jest určitá shoda; v chrupavce žeberní jest v prostřední vrstvě orientace 
základní hmoty horizontální a v kosti nalézáme horizontální ploténky. 
XI. 
