3 
Botanik Willkomm 1 ). navštívil patrně osobně jezero P., ale z díla 
jeho dovídáme se nově jenom to, že hráz jezera jest částečně kryta klečí. 
Nadmořskou výšku ezera, jež se mu zdálo nehybným, udával Willkomm 
ok. 3500 stop. Z různých průvodců pro turisty zaslouží zmínky jenom 
Ř i vná ců v, 2 ) jenž udává nadmořskou výšku 'ezera na 1060 m, výšku 
stěny na 160 m, plochu ok. 4 ha. Poprvé čteme tu jméno ,,Alte Schwelle" 
pro bývalé sousední jezero. 
O decennium později po Fricovi přichází sem F. B a y b e r g e r. 3 ) 
Také on neměl zde možnost spustiti se na hlad nu vodní a musil se obmeziti 
jenem na pozorování s břehu. Přišel sem ve chvíli, kdy se zakládalo nové 
stavidlo a tu děkujeme právě Baybergerovi některé nové poznatky. Korri- 
guje také Fricův názor o mělkém jezeru. Mapu jezera Bayberger nepřináší, 
pouze přehnaný profil stěny a jezera pod ní se nacházejícího. 
Poslední můj předchůdce na jezeře Prášilském byl D r. P. W a g n e r, 4 ) 
jenž zde dlel uprostřed srpna 1896. Podává především novou petrogra- 
fickou charakteristiku nej bližšího okolí jezera. O hrázi jezerní nepřináší 
nic nového. Wagner upozornil také na ,,Alte Schwelle", jež jest sice v sekci 
původního mapování správně, ale beze jména označena, a soudil, že zde 
jistě bývalo jezero, související s Prášilským. Wagnerovi také děkujeme 
první skutečná fysicko-geografická pozorování ve vodách jezera Prášil- 
ského. Měřil tu vedle hloubek i teplotu a průhlednost vody. Jeho mapa 
v měřítku 1 : 25.000 jest kopií sekce původního mapování; pouze jméno 
„Alte Schwelle" jest tu nově -— nehledě ovšem k manuskriptním mapám 
lesním — zaznamenáno. Pokud se týče údajů jež se nalézají v různých 
průvodcích, víme, že se tu nejedná nikdy o nějaká positivní měření, nýbrž 
často jenom o fantastické, ničím neodůvodněné údaje. 
Já sám jsem provedl výzkum jezera Prášilského koncem srpna 
a v první polovici září 1906 za počasí aspoň z počátku velmi příznivého. 
Knížecí schwarzenberská lesní správa dala mi zde poříditi vor, na němž 
veškerá měření provedena. Při měření profilů pracoval jsem s jistými 
obtížemi, neboť mi byl v nejdůležitější chvíli nepovolanou rukou odstraněn 
drát přes jezero napjatý. Domácí obyvatelé báli se vody, a jediný po¬ 
mocník, jehož se mi za jistého nátlaku lesní správy podařilo získati, opustil 
mne pro churavost hned v prvním týdnu. Asi 2 dny vypomohl mi p. učitel 
Sollner z Dušovic, ale potom zůstal jsem na jezeru úplně osamocen. Činnost 
na jezeru skončil jsem toho roku 19. září. Celkem provedl jsem v té době 
úplné změření hloubek a sice 258 v 10 profilech. K tomu pojilo se přes 
9 M. Willkomm, Der Bolimerwald und seine Umgebung. Prag 1878, 
pag. 189. 
2 ) Řivnáčův průvodce po království Českém. Praha 1882. 
3 ) F. Bayberger, Geographisch-geologische Studien aus dein Bóhmer- 
walde. Ergánzungsheft Nr. 81 zu Petermanns Geogr. Mitteilungen. Gotha 1886, 
p. 35 a 36. 
4 ) P. Wagner, Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 48 a n. 
XVI. 
1* 
