o 
k severovýchodu, tak že zde rula na své nej jižnější hranici nalézá se nad 
krystallinickými břidlicemi." V jiné své práci poznamenává H o c li¬ 
st e 11 e r, 1 ) že severní a východní břehy jezera Prášilského objímá věnco- 
vitě mohutný val ze žulových a rulových balvanů, jenž se v západu při- 
mýká na příkrou stěnu Polední hory. 
Dnes jest přístup k jezeru jistě daleko snadnější, než za časů Hoch- 
stetterových. Z osady Prášil jdeme p) cestě bílou a modrou barvou 
značené nejprve mezi mokrými loukami, později po kostrbaté cestě ne¬ 
valně pěstěným selským lesem a konečně lesem knížecím. Cesta k je¬ 
zeru jest vlastně nej horší u Prášil samých. Nedaleko před jezerem cesta 
se trochu snižuje a zde máme pohled na hráz jezero obklopující. Teprve, 
když vystoupíme úplně na hráz, spatříme před sebou jezero. Cesta 
z Prášil až sem trvá necelou hodinu. Ještě blíže jest sem z Neubrunnu 
a nej bližším obydlím jest hájovna něco přes 1 / 4 hodiny cesty pod jezerem. 
Mimo Hochstettera podal stručné líčení krajinného rázu B a y- 
b e r g e r, 2 ) jenom že zde nesprávně udává orientaci jezera podle světových 
stran. Poprvé mluví o neobyčejně konickém tvaru bassinu a klade podle 
odhadu největší hloubku doprostřed jezera. Vlastní pozorování Bayberge- 
rova omezují se zde vlastně na val jezero obklopující. Bayberger byl zde 
r. 1883, v době, kdy jezero za účelem pořízení nového stavidla bylo vy¬ 
puštěno o 2—3 m. ,,Hluboké vykopávky, jež při tom byly udělány, nedály 
se v pevné skále, nýbrž mezi volnými balvany (in losen Blocken)." 
Bayberger praví, že může jen nepatrně něco připojiti k poznámkám 
Kre čího a Wiik mn a. Val, jenž místy jeví se skutečně tak jako by byl 
nasut, jest tak výrazný ano nápadný každému, že docela i u zdejšího oby¬ 
vatelstva vyškytalo se mínění, že byl uměle vybudován nějakým starým 
kmenem (,,daB er von alten Volkem gebaut worden sei"). K jakému účeli, 
nemohl průvodčí Baybergerův říci. Dílo ruky lidské jest tu ovšem vylou¬ 
čeno. Bayberger sledoval tento val, pokud nebyl kryt křovím — jak praví —- 
velmi důkladně a dospěl k úsudku, že zde dlužno jen a jedině počítati 
s prací geologickou. ,,Tak dokonalé vytváření se válu nebylo dosud na 
žádném jiném jezeru pozorován o. " ,, Dlužno podotknouti, že balvany na 
sobě neb vedle sebe ležící nejsou identické s rulou nebo žulou, nýbrž vyka¬ 
zují jich variety; tak se střídá hrubo- a jemnozrná slídnatá rula se žulou, 
jež jest různého rázu, různé velikosti, zpravidla ostrobranná a rohatá. 
,,Nirgends vérmochte ich eine Abnutzung beobachten." ,,Zvětrání balvanů 
řevná se až podnes nule, nej bezpečnější důkaz, že nevznikly větráním. Plochy 
zlomové (Bruchlinien) jsou dosud úplně čerstvé a neporušeny." Nějakého 
stmelení nemohl B. najiti. ,, Během doby počala prsť výplňová ti mezery. 
Ú t., Aus d. Bóhmerwald. Beilage zu Nr. 220 d. Allg. Zeitung, 8. Aug. 1855, 
p. 3515. 
2 ) F. Bayberger, Geographisch-geologische Studien. Gotlia 1880, 
p. 35 a 36. 
XVI. 
